78 
E. Jørgensen. 
Ira det skilles ved Nordnæsfjeldene. Af Manddalens omgivelser 
undersøgtes Nordnæsfjeldene ( 12 /7 og 15 /7) Stuora fokka (Stor- 
hammeren) paa dalens østside, omtrent 1 /% mil inde i dalen ( 13 / 7 ) 
samt et fjeld inderst i dalen paa dens østre side ( 1 8 /7) foruden 
partiet ved Manddalselvens ndløb og stranden et stykke udover. 
Fra bunden af fjorden gaar fjordsænkningens fortsættelse,. 
Kaafjorddalen, op i sydøst omtr. l 1 ^ mil (hvor skoven slutter). 
Her foretoges 21/7 en excursion til det indre Birtavarre indenfor 
dalbunden, senere 27 /7 en tur længere ind til G-uolasjavre, hvor- 
fra Kaafjordelven kommer, ikke langt fra den finske grænse,. 
samt 23/7 til Naskovarre paa dalens nordside, omtr. */2 mil oppe 
fra fjordbunden, og videre over til Beisen. Desværre fik jeg 
ikke undersøgt de mere lovende nordskraaninger paa dalens 
sydside, da elvene i den tid, jeg var der, var usædvanlig store 
— det regnede saa godt som hele tiden — og efter finnernes 
udsagn umulige at passere, selv med hest. 
Fj eldene paa begge sider af Kaaf jorden og indover be- 
staar overalt af mere eller mindre løse skifere af den saakaldte 
Tromsø glimmerskifergruppe, fleresteds med indleirede kalk- 
partier, f. ex. i Nordnæsfjeldet. Ude ved fjorden og i den 
nedre del af dalførerne var fjeldsiderne vanskelig tilgjængelige^ 
medens de skarpe former længere inde mere og mere tabte 
sig. Her inderst i dalene fandtes den interessanteste vegeta- 
tion, en mængde arktiske rariteter sammentrængte paa et for- 
holdsvis lidet omraade. Saaledes inderst i Manddalen, hvor 
vegetationen var meget rig, men hvor jeg paa grund af uhel- 
digt veir og tid kun fik gjort en overfladisk undersøgelse, og 
især nær rigsgrænsen indenfor Kaafjorddalen. Her ligger den 
før nævnte Guolasjavre (fiskesøen) i en høide af omtr. 800 m., 
henved 1 norsk mil længere inde end paa amtskartet angivet. 
(Munchs kart er i denne henseende nøiagtigere). Omkring 
søen åndes flere, temmelig lave, koller, der viste sig at have 
en meget interessant flora. Desværre var her sneen netop 
tinet væk og søen selv bedækket med is, da jeg var der, 27 de 
juli. Man kan derfor vente at finde her adskillig mere, end 
jeg fandt, maaske ogsaa Draba crassifolia. Jeg kunde kun 
anvende en dag paa undersøgelsen herinde, da veiret dagene 
før var for daarligt. Yistnok forsøgte jeg ogsaa en gang tid- 
ligere at naa derind; men skodden var for tyk, saa jeg ikke 
fandt søen. 
