Lidt om vegetationen ved Kaaf jorden i Lyngen. 99 
lige axes grund, hvorfor axene ser paafaldeïide lange og 
tynde ud. Planten varierer forøvrig paa Melkøen meget. 
Axstilkene varierer fra oprette til lange, bueformig bøiede 
med hængende ax. Denne sidste form, som i udseende 
mindede meget om C. maritima, er aldeles forskjellig fra 
C. cryptocarpa Mey. (C. filipendula Drej), som blandt 
andet skiller sig ved tætblomstrede, forholdsvis korte ax. 
Der forekom ogsaa alle mellemformer mellem hængende 
og oprette ax. Dækskjællene varierede meget selv paa 
et og samme individ og i samme ax (jeg saa dem aldrig 
saa regelmæssige som paa tegningen i Anderssons „Skandi- 
naviens Cyperaceer“). Planten fra Melkøen stemmer fuld- 
stændig overens med tegningen og Langes beskrivelse i 
Flora Danica, derimod ikke ganske med Anderssons i 
Skand. Cyperac., hvor frugtgjemmerne og dækskjællene 
er tegnede noget anderledes, og hvor axene nedtil er tæt- 
blomstrede. Nyländers beskrivelse kj ender jeg ikke. 
4. Carex norvegica Willd. Melkø ved Hammerfest. Ikke 
sjelden paa strandkanterne nordpaa. Paa stranden ved 
Kjækan i Kvænangen fandtes en form, som synes at for- 
tjene et eget navn. Den nærmer sig i karakterer betydelig 
til C. glareosa, i hvis selskab den forekommer. Fandtes i 
rigelig mængde, men var lidet varierende, hvilket synes 
mig at tale mod, at den skulde være af hybrid natur. 
Pollen og frugter syntes vel udviklede. 
*glareosoides n. ssp. Straaene fra en krybende rodstok 
slappe, bueformig opstigende eller næsten nedliggende, 
optil budt kantede og under axene undertiden rue, 12 à 
16 cm. lange, bladede til henimod midten. De øvre blade 
paa straaene 1,5 mm. brede, naaende omtr. halvveis op til 
axene, mere eller mindre sammenfoldede til sammenrullede ; 
de nedre blade hadere og lidt bredere. Det sammensatte 
ax med alm. 3, ofte 2 eller 4, smaaax, hvoraf det øverste, 
længste, kølleformet med ø* — blomster ved granden, de 
andre £ — blomstrede, omtr. 7 mm. lange, 4 mm. brede? 
alle tem. tætsiddende. Det nederste ax støttes af et dæk- 
blad, der i form og størrelse — selv paa et og samme 
eksemplar — varierer meget, fra rundagtigt med af rundet 
budt spids og temmelig bredt grønt midtparti, der for- 
længer sig til en meget ru braad, 3 A af det sammensatte 
