Om Isskillets Bevægelse. 
103 
ning paa Bevægelsen af de Ismasser, der befinder sig tilvenstre 
for Isskillet, og omvendt. Tænker vi os nemlig en Flade lagt 
gjennem alle de Punkter under Isskillet, der befinder sig i Bo? 
saa vil Ismassernes Bevægelse til begge Sider af samme ikke i 
nogen Henseende forandres, om vi antager den nævnte Flade 
forvandlet til en fast, ugjennemtrængelig Væg. Men naar 
Yæggen er ugjennemtrængelig, kan vi gjerne tage hele Is- 
massen, CFEB, nedenfor Isskillet væk uden at frygte for 
nogen Forandring i Bevægelsen af Ismassen, CFAD, ovenfor 
Isskillet. Saalænge Isskillet holder sig paa samme Sted, ser 
vi altsaa, at Ismassen, CFEB, nedenfor Isskillet ved. sit Tryk 
alene hindrer Ismassen ovenfor samme fra at glide nedover, 
men frembringer forresten ingen Forandring i denne Ismasses 
Bevægelsestilstand. Denne maa følgelig betinges af de øvrige 
Kræfter, der virker paa Ismassen, nemlig Tyngdekraften, Frik- 
tionen mod Underlaget og mellem Delene indbyrdes, samt 
Trykket af de bortenfor Vandskillet liggende Ismasser. Af 
disse Kræfter virker alene den første til at sætte Ismasserne i 
Bevægelse, de to andre er modstaaende Kræfter. 
Yi vil først tænke os Isdækkets Tilstand stationær, saa at 
dets Tykkelse i G-jennemsnit holder sig uforandret fra det ene 
Aar til det andet trods den aarlige Tilgang paa Sne. Isaafald 
maa der aarlig gjennem Tversnittet BA over Vandskillet be- 
væge sig ud en ligesaa stor Mængde Is, som den aarlige Til- 
gang oventil paa Strækningen mellem Isskillet og Vandskillet 
beløber sig til. Den Mængde Is, der bortsmelter nedentil paa 
Grund af den fra Jorden udstrømmende Varme eller ved den 
af Friktionen udviklede Varme, er nemlig saa ringe, at vi her 
kan sætte den ganske ud af Betragtning 1 ). Det Arbeide, 
Tyngdekraften udfører i Aarets Løb under denne Bevægelse, 
kan vi bestemme paa følgende Maade. 
Befragtes den aarlige Tilgang paa Sne, der falder paa en 
Fladeenhed af Indlandsisen f. Eks. ved G, saa vil denne i 
Aarets Løb synke ned og indtage den Plads, det foregaaende 
Aars Nedslag indtog ved Aarets Begyndelse, medens dette i 
sin Tur vil indtage sin Forgjængers Plads. Saaledes vil hvert 
Islag i Aarets Løb synke ned og indtage den Stilling, det til- 
b O. E. Schiøtz. „Das Schmelzen des Binneneises“. Chr. Vid.-Selsk. 
Forh. 1891. 
