104 
O. E. Schiøtz. 
svarende Lag fra foregaaende Aar indtog, indtil vi naar til (g) 
Tversnittet DA, der begrænser den af os betragtede Masse af 
Indlandsisen. Det Arbeide, som Tyngdekraften herunder ud- 
fører, er ligt det Arbeide, der vilde blive ndført, om det Ned- 
slag, der i Aarets Løb samles paa Fladeenheden ved 6r, di- 
rekte sank ned til Stillingen g, hvor den betragtede Iskolonne 
skjærer Snittet DA. Det hele Arbeide, Tyngdekraften udfører 
aarligen i den betragtede Del af Indlandsisen, bliver følgelig 
ligt det, der vilde blive udført, om den aarlige Tilførsel direkte 
sank fra Overfladen af Indlandsisen ned til de Steder af Tver- 
snittet DA, hvor de forskjellige Iskolonner udgaaende fra 
hver sin Fladeenhed af Overfladen udmunder. Var Hastig- 
heden af Isen den samme i hele Tversnittet DA, vilde Resul- 
tatet blive det samme, som om hele denne Ismasse sank ned 
til et Punkt midtveis mellem D og A. I den nedre Del af 
en Isbræ tiltager nu ifølge Observationerne Hastigheden fra 
Bunden af opover til Overfladen; med selve Indlandsisen maa 
det imidlertid forholde sig noget anderledes. Nærmest om- 
kring Isskillet kan nemlig Ismasserne oventil alene synke ret 
ned; først i den nederste Del af Isdækket kan de bøie af og 
bevæge sig udover. Jo mere man fjerner sig fra Isskillet, 
desto høiere op i Isdækket begynder den udadgaaende Be- 
vægelse af Ismasserne, indtil endelig ved Snelinien hele Is- 
dækket er kommen i Bevægelse udad 1 ). Saaledes maa det 
forholde sig, naar Indlandsisens Tilstand er stationær ; beånder 
den sig derimod i Afsmeltning, i hvilket Tilfælde Tilførselen 
ovenfor Snelinien er mindre end Tabet nedenfor samme, vil 
man allerede ovenfor Snelinien træffe det Sted, hvor den ud- 
adgaaende Bevægelse begynder i Overfladen. 
I den her betragtede Del af Indlandsisen, der ligger mel- 
lem Isskillet og Vandskillet, kan vi nu antage, at Isen ialfald, 
naar den er paa sit høieste, kun i sin underste Del er i merk- 
bar Bevægelse udad. Lad AK, se Fig. 2, være den virksomme 2 ) 
*) At der ikke er nogen merkbar Bevægelse parellel Underlaget i Over- 
fladen af en Indlandsis noget ovenfor Snelinien, viser saavel Nansens 
som Peary s Iagttagelser over Grønlandsisen; de mødte nemlig ingen 
Sprækker et Stykke indenfor Banden af Isdækket. 
2 ) Med den virksomme Del af Tversnittet foreslaaes ment den Del af et 
Tversnit, hvori Isens Bevægelse foregaar tilnærmelsesvis parallelt 
Underlaget, 
