Om Isskillets Bevægelse. 
105 
Del af Tversnittet AD gjennem Vandskillet, saa bliver følgelig 
Tyngdekraftens Arbeide ligt det, der vilde blive udført, om 
hele den Mængde Is, hvortil den aarlige Tilførsel paa Stræk- 
ningen DG beløber sig til, førtes fra Overfladen ned til et 
Punkt mellem A og K , hvilket vi for Simpelheds Skyld og 
antagelig uden stor Feil kan sætte midtveis mellem A og K . 
Er Yegten af den aarlige Tilførsel Is paa den omhandlede 
Strækning M , Indlandsisens Høide over Havet ved Isskillet og 
Fig. 2 . 
Vandskillet Ho og Hi, samt Vandskillets Høide over Havet hi 
og Tykkelsen af det virksomme Tversnit AK Hg b , saa kan 
vi sætte det af Tyngdekraften i Aarets Løb ydede Arbeide A: 
* +fc )]. 
Hvor stort Friktionsarbeidet er i samme Tid, kan man 
naturligvis ikke nøiagtig angive; men Friktionen maa ialfald 
paa hvert Sted være proportional med Trykket og kan derfor, 
da Isens Bevægelse er saa langsom, i hvert enkelt Tversnit 
sættes proportional med Mægtigheden af Indlandsisen samme- 
steds eller med H — h , naar H og h henholdsvis er Høiden 
over Havet af Isens Overflade og Bund i Tversnittet. Ar- 
beidet af Friktionen er nu ligt Produktet af Friktionen med 
Hastigheden (V) gange den forløbne Tid (t); vi kan følgelig 
sætte Friktionsarbeidet F i den betragtede Del af Isdækket: 
i 
F— f pk (H—h) dx v t, 
o 
