106 
O. E. Schiøtz. 
hvor l er den horizontale Af stand mellem Isskillet og Vand- 
skillet, li en Konstant (lig Produktet af Isdækkets Bredde og 
Isens specifike Vegt) p en Friktionskoefficient og v en Middel- 
værdi af Hastigheden i den virksomme Del af Tversnittet paa 
hvert enkelt Sted. H — h og v er her Funktioner af Afstanden 
fra Isskillet x. Antager man, at Skjæringslinien mellem Verti- 
kalplanet og Isdækkets Overflade er en Kurve af 2den Grad, 
kan man sætte: 
H-h -- (Ho — ho) - (h-h) j - (fi„-fii) J , 
hvor h Q er Høiden over Havet af Isdækkets Bund under Is- 
skillet. v forsvinder med x\ man kan derfor enten antage 
v = yx eller hellere v — yx*, da den Mængde Is, der gaar gjen- 
nem et Tversnit, eller bv er proportional med x ) hvor b er 
Tykkelsen af den virksomme Del af Tversnittet. Hvilken af 
disse Antagelser, man end benytter, saa vil man finde, at man 
kan sætte 
F —paient [(Hi — hi) + a (Ho — Hi) + ß (h—h 0 )] l, II. 
hvor p } cx og ß er Brøker ikke meget forskjellige fra J, og u 
en Middelværdi for Hastigheden i Tversnittet DA gjennem 
Vand skillet. Endelig har man Arbeidet T af de modstaaende 
Trykkræfter i Tversnittet DA. Dette kan efter det ovenstaa- 
ende sættes ligt 
ht + b 
T= f Jc(Hi — h)udht — h ]lh— (| + h, 
hi 
= (l+y.) [fii - (I + h)] M, III. 
hvor u og h har samme Betydning som ovenfor, medens x er 
en Konstant, der er meget liden. 
Ovenfor er Indlandsisens Tilstand forudsat stationær; men 
de ovenstaaende Udtryk kan ogsaa anvendes for det Tilfælde, 
at Isen befinder sig i Afsmeltning. Hastigheden v og u holder 
sig da vel ikke længere konstante paa hvert enkelt Sted i 
Aarets Løb; men Variationerne foregaar naturligvis yderst 
langsomt, saa at man uden merkelig Feil for u og v kan sætte 
en gjennemsnitlig Værdi af disse Middelhastigheder i Aarets 
