Om Isskillets Bevægelse. 
107 
Løb. Desuden faar man for Werne regne de tilsvarende Middel- 
høider i Aarets Løb og med M forstaa ikke alene den aarlige 
Tilførsel, men ogsaa den aarlige Formindskelse, som Isdækket 
fraregnet Afsmeltningen lider paa den omhandlede Strækning. 
For stationær Tilstand har man A = F + T; under Af- 
smeltningen kan derimod A være forskjellig fra F -f- T. Yi 
vil først tænke os, at Indlandsisen er saa mægtig, at den virk- 
somme Del af Tversnittet over Vandskillet er betydelig mindre 
end Isdækkets Mægtighed sammesteds. Den Mængde Is, M , 
der i Aarets Løb strømmer over Vandskillet, og som er pro- 
portional med u, vil isaafald alene afhænge af Hastigheden. 
Saalænge M holder sig nogenlunde uforandret under Afsmelt- 
ningen, förbliver altsaa ogsaa Hastigheden uforandret, og man 
vil da have A = F -(- F; skal M vokse, maa Hastigheden vokse 
og 1 > F + T, medens derimod A <C F -f- T for aftagende M 
og Hastighed. 
Af de ovenfor udviklede Ligninger følger, at 
A — T— H °~ Hl M— X [g x + fei)] M. IV. 
Da x som nævnt er meget liden, og 
H-H, 
2 
ligeledes maa 
være liden i Forhold til 
[a, -(! + *.)] 
saalænge Isdækket 
er mægtigt, saa sees heraf, at Friktionsarbeidet F under den 
stationære Tilstand, da det er ligt A — T, kun kan være for- 
holdsvis lidet i Sammenligning med Trykarbeidet T. 
Da Høiden over Havet af Isdækkets Overflade formindskes 
ved Afsmeltningen, saa følger af de ovenstaaende Ligninger, 
at saavel Tyngdekraftens Arbeide A som Friktionsarbeidet F 
og Trykarbeidet T forringes, eftersom Afsmeltningen skrider 
frem. Skal nu M ikke vokse uafbrudt under Afsmeltningen, 
saa maa Isdækkets Mægtighed aftage raskest nærmest Isskillet. 
Aftog nemlig Mægtigheden ligemeget overalt, saa vilde ifølge 
Lig. IV A — T tilnærmelsesvis holde sig uforandret, da W 0 — H\ 
isaafald förbliver konstant, medens F vilde aftage. Var altsaa 
før Formind skeisen A — F -f- T, vilde man efter samme faa 
A >> F -(- T. Dette vilde medføre, at Isens Hastighed for- 
øgedes, hvorved M og Differensen A — (F + T) vilde bringes 
til at vokse i samme Forhold. Forskjellen mellem A og F-j-T 
