108 
O. E. Schiøtz. 
vil følgelig stadig øges ved en jevn Aftagen af Isdækket; men 
da M rimeligvis ikke kan vokse uafbrüdt, ledes vi til at an- 
tage, at Isdækket aftager raskest nærmest Isskillet. Isdækket 
maa altsaa under Afsmeltningen flade sig ud, idet Tilgangen 
oventil nu er mindre end Afgangen langs Randen. 
Vi kar ovenfor alene betragtet den Del af Isdækket, som 
ligger mellem Isskillet og Yandskillet. Sænkningen af Is- 
skillets Høide betinges ikke alene af Ismassernes Afgang til 
den ene Side, men ogsaa til den anden. Er Afgangen ned- 
over mod FB, Fig. 1, mindre end opover mod Yandskillet, 
saa kan og vil ogsaa Isskillet under denne Periode af Afsmelt- 
ningen fjerne sig fra Yandskillet. Herved vil Mængden af Is, 
der strømmer over Yandskillet øges, og derfor maa ogsaa Isens 
Hastigked tiltage, det vil sige, man maa have A Z> F T. 
Dette lader sig forklare derved, at Formindskelsen af Isskillets 
Høide Hq forringes, idet dette rykker bagover, siden Mægtig- 
keden af Isdækket i det betragtede Tilfælde aftager mindre 
raskt paa den Del, der vender fra Yandskillet, end paa den 
ker betragtede Del 1 ). 
Er Isdækkets Mægtighed bleven saa ringe, at dets Tyk- 
kelse over Yandskillet er bleven lig eller mindre end Tyk- 
kelsen af det virksomme Tversnit, saa vil der indtræde en 
Forandring i Forholdene. Den over Yandskillet strømmende 
Ismasse M vil nu forringes, naar Mægtigkeden aftager, selv 
om Hastigkeden i Isen holder sig uforandret; skal M forblive 
konstant, maa Hastigheden tiltage, eftersom Tykkelsen over 
Yandskillet formindskes, idet hertil udkræves, at Tversnittet 
gange Middelhastigheden förbliver uforandret. Jeg vil her 
straks bemerke, at M ikke kan synke helt ned til Nul, saa- 
længe Isskillet ikke falder sammen med Yandskillet, uden man 
antager, at Afsmeltningen paa Overfladen af Ismassen mellem 
disse Steder er større end det aarlige Nedslag i Form af Sne 
*) En saadan Tilbagevigen af Isskillet under Afsmeltningen forudsætter, 
som det vil sees, at Afsmeltningen tiltager forholdsvis sterkest paa 
den Del af Ismassen, der vender mod Yandskillet. For den skandi- 
naviske Indlandsis Vedkommende er en saadan Antagelse imidlertid 
lidet rimelig at gjøre; nutildags finder man nemlig alle betydeligere 
Bræmasser paa Vestsiden af Vandskillet, og der synes ingen Grund 
til at forudsætte, at Forskjellen mellem de klimatiske Forhold paa de 
to Sider af Vandskillet under Slutningen af Istiden har været væsent- 
lig en anden end nu. 
