no 
0. E. Schiøtz. 
Skal nu M holde sig uforandret under Afsmeltningen, det 
er dM — 0, saa maa Isens Hastighed tiltage, og vi maa derfor 
i hvert Fald have A — T > F. Skal dette kunne finde Sted, 
følger af de ovenstaaende Ligninger, at d 0 < <fi, eller at Is- 
dækket maa aftage raskest over Vandskillet. Aftog nemlig 
Mægtigheden ligemeget overalt, eller var = cîi, saa vilde 
A — T forblive uforandret, naar dM — 0, medens F vilde 
vokse, idet isaafald d (A — T) — 0, medens dF blev positiv ; 
var derimod d 0 > di, saa vilde A — T aftage raskere end F. 
I begge Tilfælde ser man altsaa, at A — T ikke vil vedblive at 
holde sig større end F. 
Vi kommer altsaa til det Resultat, at skal M ikke synke 
under en vis endelig Værdi, saa maa under denne Periode af 
Afsmeltningen Isdækket synke raskere over Vandskillet end 
nærmest Isskillet, hvis man vil forudsætte, at dette ikke ryk- 
ker ind imod Vandskillet. Herved vil, da d 0 < <fi, saavel A — T 
som F bringes til at vokse; men da det kun er det ene Led 
i F , som øges, saa vil i Begyndeisen A— T vokse raskere end 
end F, saa at man kan faa A — T^> F. Eftersom Afsmelt- 
ningen skrider frem, vil imidlertid Forskjellen mellem A — T 
og F atter forringes, selv om do < <h ; af Lig. VI& sees nemlig, 
at Tilvæksten dF af Friktionsarb eidet stadig øges, idet Is- 
dækkets Mægtighed H\ — h i forringes, medens Forskjellen Ho — FL\ 
under den givne Antagelse vokser. Naar derfor Mægtigheden 
har sunket ned til en vis Størrelse, vil Friktionsarbeidet F 
vokse saa sterkt, at det paany nærmer sig A — T\ Tilvæksten 
i Hastigheden vil derved forringes, saa at tilslut M kommer 
til at formindskes. Da der isaafald ikke kan føres saameget 
Is over Vandskillet, som der udkræves, for at Isskillet skal 
blive liggende uforandret, maa dette rykke mod Vandskillet, 
indtil den Mængde Is, Isdækket mellem Vandskillet og det 
ny Isskille taber, netop er lig den Mængde, som nu kan 
strømme over Vandskillet. Det, vi ovenfor har udviklet, 
gjælder naturligvis ogsaa for den ny Stilling af Isskillet; Be- 
vægelsen af Isskillet maa derfor fortsættes uafbrudt, indtil det 
falder sammen med Vandskillet, hvorved M og følgelig A , T 
og F bliver lig 0. 
Den foregaaende Fremstilling forudsætter, som man ser, 
at M ikke kan synke ned til Nul, saalænge Isskillet ligger 
bag Vandskillet; det vil sige, den forudsætter, at Snegrænsen 
