Om beliggenheten av bræskillet. 113 
omtrent i den avstand søndenfor vandskillet, som betegnes 
ved seternes sydgrænse, og at også en nøiere overveielse av 
de forhold, under hvilke storbræen smeltede væk, måtte føre 
til det resultat, at storbræen overalt i Norge måtte holdt sig 
længst ved sin oprindelige høideakse eller bræskillet. I mine 
„ Strandlinje-studier“ op tok jeg disse spørsmål pånyt, viste, 
hvorledes en række ældre og nyere iagttagelser føier sig 
utvungent ind i teorien, og gjorde opmærksom på endel uven- 
tede konsekvenser, der fulgte av dette mærkelige forhold under 
den postglaciale tid. 
Efter den i disse avhandlinger utviklede opfatning av 
storbræens avsmeltningshistorie må samtlige overflate-geolo- 
giske forhold i en større del av Norge og Sverige sees fra 
et synspunkt, der avviker betydelig fra det tidligere antagne. 
Teorien har derfor en så stor rækkevidde, at det blir av ikke 
ringe geologisk interesse at få den nøiagtig prøvet, hvad der 
let må la sig gøre, da så mange naturforholde må stå i sam- 
menhæng med bræskillets beliggenhet. 
Hittil er der i literaturen kun fremkommet alvorligere 
indvendinger mot den fra to hold: professor A. Blytt har 
kriticeret den i en avhandling „Om to kalktufdannelser i Gud- 
brandsdalen med bemærkninger om vore fjelddales postglaciale 
geologi“ 1 ), og professor 0. E. Schiøtz især i to avhandlinger: 
„Om merker efter istiden og om isskillet i den østlige del av 
Hamar stift, samt om indlandsisens bevægelse“ og „Nogle 
iagttagelser over isens bevægelse i fjeldstrækningen østenfor 
Storsjøen i Hendalen“. En tredje avhandling: „Om isskillets 
bevægelse under avsmeltningen av en indlandsis“ har Schiøtz 
velvillig git mig anledning til at se i manuskript 2 ). 
Jeg skal i det følgende først imøtegå den i disse arbeider 
fremsatte kritik av teorien og dernæst gi en utførligere frem- 
stilling av årsakerne til storbræens avsmeltningsmåte og til 
0 Chr a. Vidensk. Selsk. Forhandlinger for 1892 No. 4. 
2 ) De avhandlinger av Schiøtz, der her vil bli eiteret, findes i Nyt Ma- 
gazin for Naturvidenskaberne: „Sparagmit-kvarts-fjeldet i den øst- 
lige del av Hamar stift“, B. 27, 1883 {27, 154 — 216) og „Sparagmit- 
kvarts-fjeldet langs grænsen i Hamar stift og Herjedalen, B. 32, 1890 
{32, 1 — 98). De tre førnævnte avhandlinger 33, 243 — 265; 33, 1 — 6 
og MS. 
Nyt Mag. f. Naturv. XXXIV. II. 
8 
