160 
Andr. M. Hansen. 
videre utelukke dem, der blev lagt op foran mere utskilte 
tunger av selve storbræen, der ofte vil se ut som de var 
lokale. Kun sådanne moræner, der ikke tilhører nogen av 
disse kategorier, kan benyttes som bevis for en lavere be- 
liggenhet av snegrænsen end nu under storbræens tilbaketog. 
Sådanne moræner tror jeg ikke k;an påvises. Blytts hypotetiske 
jøkler fra netop de høieste fjeldpartier Jotunheimen, Snehætten 
og Rondene har, som vist ovenfor, ikke eksisteret. Jeg har like- 
ledes vist, at de store moræner i Østerdalførene ovenfor de store 
sjøer må være lagt op foran jøkler fra selve den sidste storbræ- 
rest søndenfor og ikke av sydgående bræer. Til den række disse 
utgør hører måske også de vidtstrakte moræner i Osdalen. Moræ- 
nerne østenfor Fæmund kan tilhøre jøkeltunger fra storbræen 
bakenfor, der brøt frem gennem skarene — for de høiestes ved- 
kommende (Svukuen f. ex. 32, 265) muligens være fra lokale 
bræer fra den tid, fj eldene lå like indpå eller i storbræen. 
Samtlige de øvrige, som Schiøtz nævner {32, 251 — 253. 264; 
33, 5) kan med største lethet henføres til selve storbræranden, 
under dens skridtvise tilbaketog sydover — ofte kanske til 
jøkeltunger, der fra storbræen oppe på platået gik ned i den 
allerede bræfri, setesjøfyldte hoveddal 1 ). For ingen, der nævnes 
fra „den lavere liggende f j eidmark“, er beviset for deres lokale 
begrænsning ført og vil aldrig kunne føres, da en snegrænse 
ca. 600 m. lavere end nu (fjeldmarkens maksimumshøide) vilde 
frembringe en storbræ, ikke smelte den væk. Men blot i så 
fald kunde det av Schiøtz søkte argument for en lav post- 
glacial snegrænse gælde. 
Schiøtz’s forutsætning, at snegrænsen aldrig kom over is- 
skillets bræhøide, måtte således være urigtig, selv om klimatet 
under den postglaciale tid aldrig havde været mildere end 
nu. Dette kan man imidlertid vise, at det har været i lange 
perioder, ved de eiendommelige forhold i Norges flora, hvis 
store betydning for den historiske klimatologi Blytt har på- 
vist. Man kan her endog søke at finde nærmere bestemmelser 
for klimatet i den postglaciale tid. 
Det er særlig to relikt-floraer i Norge, der bestemt for- 
1 ) I hvilken utstrækning de mange av Schiøtz opførte moræner ved 
tverelve ikke er moræner men almindelige setesjø-terrasser, kan ikke 
sees. Oplysning om form eller materiale mangler. 
