170 
Andr. M. Hansen. 
altså snegrænsen utvilsomt allerede under en tidlig fase av 
storbræens avsmeltning være rykket så høit op, at nogen flyt- 
ning av bræskillet efter Schiotz’s lov ingenlunde behøvede at 
indtræde. 
Dermed er den fysiske mulighet for, at bræ-resten blev 
liggende langt søndenfor vandskillet fuldstændig godtgjort efter 
planternes vidnesbyrd. 
Det geologiske grundlag, hvorpå jeg i Strandlinje-studier 
byggede læren om, at den varmeste postglaciale periode, den 
boreale, fulgte like efter epiglacialtiden, hviler på den i denne 
avhandling hævdede teori, om at landets hævning direkte — 
isostatisk — avhang av storbræens avsmeltning. De forholds- 
vis ubetydelige terrasseavsætninger under de første ca. 60 % 
av hævningen, indtil den subglaciale strandlinje, beviser, at 
hævningen og ifølge teorien bræ-smeltningen i denne tid har 
foregået endnu raskere og altså under et endnu varmere klima 
end på det senere stadium, da de terrasser og skælbanker av- 
sattes, som indeholder f. ex. østers i masse inde ved Kristiania- 
fjordens bund. Dette geologiske argument er en likefrem følge 
av teorien om hævningens og bræsmeltningens nødvendige sam- 
menhæng og må således tillægges så stor vægt som denne på 
så talrige forhold støttede isostase-teori. 
Schiøtz’s forutsætning, at snelinjen kun har hævet sig 
efter den epiglaciale periode „langsomt men således at 
den hele tiden har holdt sig under isskillet,“ måtte som vist 
være urigtig, selv om klimatet under den postglaciale tid aldrig 
havde været mildere end nu. Dette kan man altså med støtte 
i geologiske, plantepalæotologiske og plantegeografiske fakta 
bevise, at det har været i lange tider og allerede tidlig i den 
postglaciale tid. Og dermed er end sikrere givet, at Schiotz’s 
teoretiske bevis for, at bræskil og vandskil tilslut må falde 
sammen, ikke gælder for den skandinaviske storbræ. 
3. Klimatiske forhold under istiden. 
Yed at gennemgå alle de indvendinger mot setesjø-teorien, 
den teori, at den sidste rest av den deuteroglaciale storbræ i 
Norge blev liggende ved bræskillet langt i SO. for vandskillet, 
der er reist på empirisk og teoretisk grundlag av prof. Blytt 
