Om beliggenheten av bræskillet. 
185 
ifølge 0. J. Brochs beregning tilsammen ca. 14000 km. 2 høiere 
end 1200 m. o. h. og ca. 3400 km. 2 høiere end 1569 m. (5000'), 
der for den aller største del ligger omkring landets høideakse, 
henimot Langfj eldenes vestre rand. Tænker man sig disse 
høie fjeldmasser samlet der, vilde man få en mur på 10 km.s 
bredde med større høide end 1569, lad os sætte gennemsnitlig 
bare 1600 m. Når denne mur tilslut hæver sig mot hav- 
vindene, der allerede har skilt sig med det meste av sin fug- 
tighet under den tidligere opstigning over de lokale bræer og 
de lavere fjeldtoppe fra kysten av, vil man forstå, at det ikke 
kan bli stort igen for det lavere strøk østenfor. Vi har også 
den dag i dag en meget liten nedbør her, men en stor del 
av denne kommer fra syd og øst. „Det er inde i det sydlige 
Norge vinde fra østkanten, der lettest gir nedbør, mens vinde 
fra vestkanten gir mindst. Vesten vindene er for en stor del 
uttørrede, når de har passeret fjeldryggen og optræder på 
Østlandet tildels med føhn-karakter. Østenvindene derimot kan 
stige langsomt opad, mens de utbreder sig fra Sverige (Øster- 
sjøen og de svenske indsjøer) og (cyklonisk ombøiede) fra 
Kattegat og Skagerak.“ {H. Mohn 1 ). Men også fra denne 
kant var havvindene under den subglaciale tid utestængte ved 
storbræen, der hævede sig til en mur med lignende høide og 
større bredde end den omtalte fjeldmur mot V. Vi måtte 
derfor her mellem landets og storbræens høideakser få et ut- 
præget regnfattigt strøk, sandsynligvis med betydelig mindre 
nedbør end 500 mm. — På sydostsiden derimot vilde selve 
storbræen ved sin store høide over det lave forland og ved 
sin avkølende indflydelse frembringe et ikke ubetydeligt større 
nedslag end de nuværende ca. 800 ved fjeldviddens rand. — 
Storbræen vilde således få omtrent dobbelt så stor nedbør på 
sydostsiden som på nordvestsiden. Bræskillet måtte derfor 
drages meget kraftig over til nedbørssiden, ut mot fjeldviddens 
rand, hvor nedbøren var særlig koncentreret. Motsætningen 
mellem de to sider vilde skærpes endnu mere, når storbræen 
var trukket helt ned på fjeldvidden, og det endelige resulat måtte 
nødvendigvis bli , at bræskillet og den sidste storbrærest blev liggende 
nær ved fjeldviddens SO. -r and (fig. 3, 3). 
1 ) Studier over nedbørens varighet og tæthet i Norge. Chr. Vidensk. 
Selsk. Forhand! 1888, Nr. 12 S. 43. 
