Om beliggenheten av bræskillet. 
191 
kan man således anta at temperatur- og nedbørsknrver vilde 
ha en beliggenhet omtrent som angit på mit hypotetiske kart. 
Som man vil se ved en sammenligning med et temperaturkart 
for januar nu, er forskellen fra det nuværende vinterklima 
væsentlig den, at den hævning i temperatur, som Østersjøen 
frembringer, er ombyttet med en sænkning. Dermed vil de 
faktorer, der betinger det nuværende temperaturminimum nord 
for den botniske bugt, få større råderum og trække dette 
sydover. Her måtte også et utpræget nedbørsminimum op- 
træde. 
Den store utstrækning østover, som den deuteroglaciale bræ 
på denne måte fik, måtte klarlig trække bræskillet betydelig 
østover. Den kraft, der skulde drive den baltiske tunge frem 
helt til 52° N. B., måtte klarlig ha et ordentlig mottryk bak 
sig. — Linjen for like motstand kunde ikke ligge tæt ved 
vandskillet. Her, hvor der ikke optræder noget mægtigt høi- 
platå over den brede fjeldvidde, vil vel de fleste også se nød- 
vendigheten av, at bræskillet stadig flyttede østover under 
bræens vækst. 
Spørsmålet blir da igen, hvorledes flyttede bræskillet sig 
under avsmeltningen her nord. Det er da straks klart, at den 
faktor, jeg har fremhævet som avgørende til at holde bræ- 
skillet fast langt i sydost i det sydlige Norge, kun har spillet 
en mindre rolle længere nord. Granske vist vilde nedbørs- 
kurvene svinge opover fra Østersjøen efterhvert som denne 
blev bræfri, men nedbøren fra denne side vilde dog den hele 
tid bli betydelig mindre end vestenfra. Derimot må selve den 
kuldeakse, der må ligge over en svær ismark som her, søke 
at hævde sig selv gennem temperaturstigningen. Temperaturen 
blir her lavest, smeltningen altid mindst. Såsnart storbræen 
er sunken under snegrænsen, vil videre netop mangelen på 
nedbør bidrage til at bevare de østlige dele. Når nedbøren 
væsentlig falder som regn, påskynder den jo i høi grad smelt- 
ningen. Da nedbøren, regnen, vil være væsentlig koncentreret 
ved bræranden, vil avsmeltningen foregå særlig energisk her. 
Bræranden må rykke raskt tilbake på begge sider, men især 
på vestre, mens det tørrere og koldere strøk, der ligger østen- 
for bræskillet, vil holde sig bedre. Bræmidten må derfra altid 
rykke østover under avsmeltningen, sålænge den vestligste del 
av storbræen ligger under snegrænsen. 
