Mærker fra istiden og postglaciaie skjælbanker i 
Namdalen. 
Af 
J. Rekstad. 
(Med 3 kartskisser). 
Namdalen, det nordligste fogderi i Trondhjems stift, ligger 
mellem 64 0 og 65 0 9' n. br. og strækker sig fra kavet i vest 
til grænsen mod Sverige i øst. Den største udstrækning fra 
vest til øst er ca. 170 km., og fogderiets fladeindhold er større 
end mange af vore amters. 
Namd alens fjelde er temmelig ensformige, og de ser paa- 
faldende slidte og afglattede nd helt op til de høieste toppe. 
Her åndes ikke slige storartede og dristige fjeldformer som 
de, vi beundrer i det tilstødende Nordlands amt. Denne for- 
skjel i fysiognomi hos de to sammenstødende landsdele betinges 
af, at det for en stor del er andre bergarter, der danner den 
faste fjeldgrund i Nordland, end i Namdalen. Et blik paa 
Dahlls geologiske kart over det nordlige Norge viser os, at 
fjeldgrunden i Nordland har en rig afveksling i sin bygning, 
medens den i Namdalen er forholdsvis ensartet. Granit og 
gneis optager her det meste, og kun i den østlige del af fog- 
deriet optræder andre bergarter. 
Det granitfelt, som strækker sig langs kysten fra Kristi- 
anssund til Yefsen, har sin største udbredelse i Namdalen. 
Ejeldmassen fra havet til Namsens dalføre bestaar væsentlig 
af denne bergart, og herfra udskyder der sig en bred arm af 
Nyt Mag. f. Naturv. XXXIV, III. 16 
