252 
J. Rekstad. 
hævende sig over hinanden. Disse terrasser maa antages frem- 
staaede ved, at elven har skaaret bort af de løse jordlag, særlig 
af det marine 1er. Efteråt leret delvis er ført bort, har den 
saa lagt grus igjen, ofte ovenpaa resterne af lerlagene. At 
elven endnu den dag idag fortsætter med sin terrassedannelse, 
kan man se eksempler paa baade i Grong og i Overhalden. 
Lermælerne ved Seem og Yaldskraa, hvor elven nu skjærer 
stærkt, har en høide af omkring 20 m. Yed gaardene Dal og 
Berge tog den for nogle aar siden ud ct større jordstykke, og 
de lermasser som ved den leilighed gled ud, var saa betydelige, 
at de holdt paa at dæmme op elven og saaledes foraarsage en 
ren oversvømmelse. 
Nede ved Ranem begyndte elven for en tid siden at skjære 
saa stærkt i sandlagene paa nordsiden, at man frygtede for, at 
kirken, en flere hundrede aar gammel stenkirke, skulde gaa 
ud. For at beskytte den har man maattet bygge en stensæt- 
ning langs elvens nordlige bred. 
Dette viser, at elven danner terrasser her i nutiden; og 
man maa antage, at den har virket paa samme maade i tidligere 
tider, da den jo flød igjennem dalen da som nu. Forholdene 
maa endog i svundne tider have været gunstigere for terrasse- 
dannelsen, thi i tidens løb graver elven sig stadig dybere og 
dybere ned, og følgelig blir det mere og mere vanskeligt for 
den at skjære til siderne og saaledes danne terrasser. 
Yed Ranem er sandmælen mod elven omkring 30 m. høi, 
og under disse sandlag stikker det marine 1er frem lige nede 
ved elven. Øverst har man et lag fin sand 1 à 2 m. tykt, 
under dette et lag grovere grus af ca. 2 m. mægtighed, og 
saa kommer mægtige lag af særdeles fin sand. Disse sidste 
viser undertiden krusning som efter bølgeslag; stundom er 
lagene krummede og af vekslende tykkelse. Muslingskaller 
kunde ikke findes i sandet, medens de er ret hyppige i det 
underliggende 1er. 
Fluviale sandlag , der er afleirede ovenpaa det marine 1er, 
har en betydelig udbredelse, særlig langs Namsenelven. 
Sandfladerne ved Skage kirke strækker sig opover forbi 
Mælen i en længde af omkring 6 km. langs nordsiden af elven. 
De mægtigste sandafleiringer har vi imidlertid fra Ranems 
kirke opover forbi Bjøras udløb i Namsen. Herfra fortsætter 
disse sandlag langs begge sider af Bjøra op til Eidsvandet, 
