254 
J. Rekstad. 
i nord, paa den anden har bidraget til at give terrasserne sin 
eiendommelige form. 
Dybdeforholdene i Salsvandet og Vetterhusbotn. 
Parallelt med Foldenfjord løber langs dens sydside det 
29 km. lange Salsvand. Dets overflade ligger ifølge rektangel- 
kortet 13 m. høiere end havfladen, altsaa kan der ikke være 
gaaet lang tid, geologisk talt, siden det var en arm af Folden. 
Da befolkningen fortalte, at det skulde være saa dybt, at 
man ikke kunde ånde bund der, fore tog jeg lodning langs 
midten af våndet, idethele 20 lodskud. Det viste sig herved, 
at Salsvandet er en af vore dybere indsøer. For lettere over- 
sigt skyld er der paa vedføiede skisse III tegnet et længde- 
profil af vande ts dybde. Den tiltager temmelig raskt, til den 
lidt over 6 km. fra den vestlige ende bliver 445 m., den største 
fundne dybde. Herfra aftager den østover først raskt saa 
langsommere, indtil våndet ved Strømmen indsnevres til en 
kort strøm, der skiller den vestlige del fra det grunde og 
smale østlige parti, som kaldes Skrøvs tad vand. Dybden i dette 
varierer mellem 24 og 40 m. I den arm, der gaar mod syd 
til Henne, var det dybeste lodskud 97 m. 
I Vetterhusbotn skraaner bunden inderst inde temmelig 
stærkt, til dybden blir 117 m. (løs lerbund), derpaa aftager 
den til 100 m. for saa igjen udenfor at vokse ganske jevnt, 
indtil man midt ude i fjorden lidt indenfor Bergem ånder den 
største dybde, 265 m. Herfra skraaner bunden raskt opad 
mod den moræne, der afspærrer fjorden. Udenfor omtrent 
midt i Blikengf jorden ligger der nogle holmer, og imellem disse 
er der saa grundt, at der skal blive tørt ved storfjære. Hol- 
merne bestaar af fast berg, medens bunden imellem dem, saa- 
vidt man kan se, bestaar af sand og store stene, saa det ikke 
er usandsynligt, at man her igjen har en moræne. 
Ssens bevægelsesretning og mægtighed. 
De skuringsstriber, der er iagttagne paa høie og fritlig- 
gende steder, peger mel] em W 5° — S og W 40° N, hvorimod 
de, der forekommer i dalen eller paa de lavere steder i regelen 
retter sig efter de lokale terrænforholde, og saaledes i dalene 
paa det nærmeste følger disses retning. 
