Mærker fra istiden i Namdalen. 
255 
Paa vestsiden af Heimdalshougens gabbrofelt optræder 
vandreblokke af denne bergart spredte om helt ud til havet, 
derimod kunde der ikke findes gabbroblokke østenfor dette 
felt. Heraf kan vi straks slutte, at bevægelsen har gaaet vest- 
over ialfald fra østkanten af gabbrofeltet. 
Men blokkene af den røde sparagmitartede sandsten, som 
maa stamme fra Sverige, viser, at isens bevægelse har været 
vestlig helt fra et stykke inde i Sverige, og dette bekræftes 
jo ogsaa af de svenske geologer for trakterne paa østsiden af 
rigsgrænsen. Sparagmitblokkene er altid afrundede og i rege- 
len smaa, hvilket viser, at de er komne langveis fra. I Lierne 
synes de at tiltage i hyppighed og er her gjennemgaaende 
større end længere mod vest. Heraf maa vi uddrage den slut- 
ning, at vi i Lierne er nærmere deres udspring end vestenfor. 
Blokkenes ensartethed taler, som allerede foran fremhævet, 
for, at de maa have et fælles udspring. 
Vi kommer altsaa til det resultat, at isens bevægelse overalt 
i Namdalen har gaaet i vestlig retning under landets nedisning. 
Kystlinien i Namdalen gaar paa det nærmeste mod N 30o — 0. 
Perpendikulæren paa denne retning peger mod W 30° — N. 
Søges middaltallet af retningen for de skuringsstriber, der er 
observerede paa fritliggende steder vestenfor Namsens dalføre 
findes dette at være W 22,7° — N, eller med andre ord isens 
bevægelse har gaaet omtrentlig lodret paa kystlinien. Den 
gjennemsnitlige retning af de skuringsstriber, der er obser- 
verede paa fritliggende steder mellem Namsens dalføre og 
rigsgrænsen, er W 3° S. Bevægelsen har altsaa paa denne 
strækning gaaet omtrent mod vest, men eftersom det nærmede 
sig til kysten, har den mere og mere bøiet af, indtil den til- 
sidst blev saa noget nær lodret paa kystlinien. 
Grabbro- og sandstensblokke er førte tversover Namsens 
og Høilandets dalfører til Yetterhusbotn og Sals våndet, og da 
disse blokke er skurede og afrundede, kan vi deraf slutte, at 
de er transporterede frem under ismasserne; følgelig har isen 
i sin helhed bevæget sig vestover uden at følge dalene, men 
meget mere gaaet tversover de mest fremtrædende i vort di- 
strikt. Naar er da de skuringsstriber fremstaaede, som vi finder 
i dalførerne følgende disses retning? De maa være indridsede 
under det sidste afsnit af istiden, da isens mægtighed var af- 
taget saameget, at trykket a tergo ikke var stort nok til at 
