Kobberets historie. 
313 
28Va d, i det , sidste halvaar, vinteren 1894—95, endog kun 
27^2 d 1 ); pris faldet har aJtsaa været i forhold 100: 15.5 — 17, 
altsaa endnu lidt større end for kobber, naar vi sammenligner 
gjennemsnitsprisen i 1886 eller 1894 med middelprisen i 
1825—75. 
Hertil kommer, at prisen paa kobber, 38 — 40 j£., for Chili 
bars, i midten af 1880-aarene og i det allersidste aai, som vi 
senere nærmere skal omhandle, har været unaturlig lav, saa 
man i alle fald kan have haab om lidt bedre konjunkturer 
for fremtiden; for sølvet derimod stiller fremtidsudsigterne, 
seet fra producentens standpunkt, sig lidet opmuntrende. 
Det kunde synes naturligt i umiddelbar tilknytning til ovenstaaende 
ogsaa at behandle de senere tiders reduktion i produktionsomkostningerne 
for kobber, idet denne reduktion i alle fald til en vis grad er beroende 
derpaa, at næsten alt det material, som man behøver ved grube- og 
hyttedrift — jern og staal, kul og kokes, sprængstof, træ virke osv. osv. 
— nu falder billigero i indkjøb end i gamle dage. Vi vil dog udsætte 
omtalen af denne reduktion i produktionsomkostningerne til et senere 
afsnit, idet vi agter at belyse samme med en række exempler 'fra Røros; 
det er da det bekvommeste først nærmere at have omhandlet selve dette 
verk samt de øvrige norske kobberverk. 
Oversigt over de vigtigste hidtil kjendte kobbermalm- 
forekomster i verden. 
Y i skal i dette afsnit gjennemgaa verdens vigtigste hidtil 
kjendte kobbermalmforekomster nogenlunde i den kronologiske 
orden, i hvilken de har spillet rolle paa verdensmaskedet. 
I slutten af forrige aarhundrede og helt indtil midten af 
dette aarhundrede var Cornwaii-halyøen (England) uden sam- 
menligning verdens vigtigste kobberproducerende distrikt, men, 
som vi allerede tidligere har gjort opmærksom paa, er kob- 
bergruberne her nu omtrent aldeles udtømte eller afbyggede. 
*) I den sidste maaned, april 1895, noget høiere, ca. 30 d. 
