326 
J. H. L. Yogt. 
lav, bl. a. fordi enkelte af kisforekomsterne aftager meget 
stærkt i bredde mod dybet. 
Regner vi kisforekomsterne til i middel at fortsætte, med 
samme gjennemsnitlige malmareal som i dagen, ned til 300 
nfs dyb, sknlde man af samtlige forekomster i sum kunne ud- 
bringe netto 20 mill, tons kobber 1 ). 
Hidtil bar de spanske forekomster fra 1879 til 1894 leve- 
ret 732.000 tons kobber og fra 1850 til 1878 omkring 250.000 
tons, sum efter 1850 omkring 1 mill, tons kobber ; hertil kom- 
mer produktionen i tidligere dage, helt ned til romernes dage* 
denne produktion vil dog vel neppe have overskredet 
nogle faa hundrede tusind tons kobber, saa vi med rundt tal 
kan kan regne, at de spanske forekomster hidtil i sum har 
leveret omkring D/é tons kobber; 
o: forekomsterne skulde hidtil i middel være afbyggede 
til omkring et snes nfs dyb. 
Yed mange af de allerstørste forekomster har man hidtil 
kunnet indskrænke sig til dagbrudsdrift ; nu begynder man 
dog fLeresteds at gaa over til ordinær grubedrift. 
Saavel af ovenstaaende rent skitserede beregning som 
ogsaa af forskjellige fra de senere tider stammende beskrivelser 
over de spanske forekomster fremgaar med utvivlsom sikker- 
hed, at dersom det kun var det forhaandenværende malmfor- 
raad, som var det bestemmende, kunde Huelva-gruberne med 
lethed i væsentlig grad øge sin produktion. Der er dog an- 
dre faktorer, som her griber med ind ; specielt vil vi saaledes 
fremhæve, at den spanske produktion af kobber for en meget 
væsentlig del er begrænset ved hensynet til, hvor meget ki& 
man kan faa afsat til udlandets svovlsyrefabrikker. Forbru- 
get af svovlsyre har i de senere tider ikke udviklet sig med 
samme hurtighed som f arb ruget af fex. kul, jern, kobber 
osv., idet Lebrano - sodaprocessen , som tidligere var den 
vigtigste svovisyre-konsument, i det sidste decennium eller 
i de to sidste decennier i stadig stigende udstrækning erstat- 
tes ved Solway-processen, hvor man ikke har brug for svovl- 
syre; ogsaa i de nærmest følgende aar vil vistnok fremdeles 
Leblanc-processen vise tilbagegang, hvortil endvidere kom- 
9 Dette tal er selvfølgelig rent skjønsmæssigt, men giver dog en fore- 
stilling om, med kvad slags størrelser man kar at regne. 
