Kobberets historie. 
329 
aar har naaet en meget betydelig høide, i 1894 endog 10.400 
tons, saa verket nu med hensyn til produktionens størrelse 
er det 7de eller 8de i ordenen; saavel paa grund af förekom- 
stens karakter som paa grund af smeltemalmens, i alle fald 
efter amerikanske forholde temmelig lave kobbergehalt, paa- 
staaes det dog bestemt i de nordamerikanske tidsskrifter, at 
verket ikke kan blive nogen rigtig første-rangs producent; 
af malmen er i de senere aar bleven udbragt: 6.11, 4.98, 5.87, 
5.86, 5.68, 5.56 og 6.47 % kobber, middel altsaa 5.5 — 6 °/ 0 . 
Cuba producerede i midten af aarhundredet ganske be- 
tydelige mængder af kobber, nu derimod intet eller kun en 
bagatel. 
Canada har meget betydelige forekomster af nikkelmalm, 
nemlig nikkelholdig magnetkis, som optræder i gabbro, og 
som er at sidestille med vore mange norske nikkelmalmfore- 
komster. Som tilfældet ogsaa er hos os, ledsages den nikkel- 
holdige magnetkis i Canada af en del kobberkis; forholdet 
ved de canadiske nikkelgruber er i middel 1 del nikkel til 
omkring IV 2 del kobber. Den canadiske nikkel-produktion 
beløber sig nu til 2000 eller noget over 2000 tons (hvad er 
halvparten af hele verdensproduktionen af nikkel ; den anden 
halvpart stammer fra Ny-Caledonien), hvorved som biprodukt 
falder 3000 eller noget over 3000 tons kobber. Da der ikke 
er nogen sandsynlighed for, at den canadiske nikkelproduk- 
tion i den nærmeste fremtid i særdeles væsentlig grad vil 
blive forøget, kan vi ogsaa drage den slutning, at heller ikke 
landets produktion af kobber, der kun medfølger som bipro- 
dukt ved nikkelgruberne, vil komme til at stige noget væ- 
sentligt. 
Ny-Foundland har to kobberverk af anden eller tredie 
rangs størrelse, Tilt Cove og Betts Cove ; ved det sidstnævnte 
har driften i den senere tid været i stærk tilbagegang. 
Kapkoloniens vigtigste kobberverk er Cape Copper Com- 
pany, som i de senere aar har produceret omkring eller noget 
over 5000 tons kobber aarlig, med grubeudgifter pr. unit 
kobber i 1891 6 s. 4 d. og i 1892 5 s. 2 3 /4 d. Nettofortjene- 
