Kobberets historie. 
353 
trationsprocesser ; pneumatolyse eller fumarolvirksomhed; di- 
verse sekundærprocesser, o.s.v.) staar i et eller andet gene- 
tisk afhængighedsforhold til eruptiver; kun et faatal af kob- 
bermalmforekomsterne er dannede ved sedimentation. 
Til de sedimentære forekomster regner vi den tyske kobber- 
skifer , hvis kobberindhold af de allerfleste geologer ansees at 
være kommet ind i skiferen samtidig med skiferens bundsæt- 
ning; denne opfatning er vistnok fra forskjelligt hold bleven 
bestridt, efter mit kjendskab til sagen dog med urette. — Med 
den tyske kobberskifer kan man i genetisk henseende anta- 
gelig (?) sidestille den russiske kobber sandsten (i Perm). 
Følgende forekomster staar utvivlsomt i en eller anden 
umiddelbar genetisk relation til eruptivprocesser eller eruptiv- 
bergarter : 
Forekomsterne 
paa Cormvall-halvøen] 
i Montana- feltet] 
i Lake- f eltet] 
samtlige eller i alle fald de allerfleste forekomster i Chili : 
de italienske ( toscanske ) forekomster; 
de canadiske nikkel-kobber-forekomster ; 
Kedabeg i Kaukasus samt flere forekomster i Ural; 
Moonta i Australien] 
flesuden talrige mindre felter rundt om i verden, af hvilke 
vi kommer til at nævne enkelte i det følgende. 
Videre kunde vi her ogsaa medtage de spanske kis fore- 
komster, Rio Tinto, Tharsis o.s.v., samt de hermed analoge 
norske kis forekomster, Røros, Sulitelma o.s.v. Disse förekom- 
sters geologi er et meget omstridt thema ; det er dog en udis- 
putabel kjendsgjerning, at i alle fald de norske kisforekomster 
staar i en eller anden relation til en bestemt eruptiv, saussu- 
ritgabbro ; hvorledes denne relation kan være at forklare, er 
derimod fremdeles underkastet débat. 
Selv om vi ikke tager hensyn til disse spanske og norske 
kisforekomster — med analoge dannelser f. ex. ved Rammels- 
berg i Tyskland og Agordo i Italien — har vi kjendskab 
til den geologiske optræden af forekomster repræsenterende 
ca. 170.000 tons kobberproduktion, altsaa over halvparten af 
den totale aarlige kobberproduktion; 
Nyt Mag. f. Naturv. XXXIV. III 
23 
