Kobberets historié. 
357 
i New- Jersey] kobberertser i triassandsten ved diorit og 
melafyr ; 
i Californien] kobberertser netop paa kontakten mellem 
diabas og skifer, tilhørende kridt; 
i Arizona; kobberertser i kalksten nær traehyt. 
Paa grand af den theoretiske interesse kan ogsaa nævnes, 
at vi saavel fleresteds i Italien som ved Kognstock i Böhmen 
møder kobberertsgange i og ved tertiær basalt. 
En særskilt undergruppe danner de karakteristiske Jcis- 
forékomster , af Typus Røros, Vigsnæs , Sulitelma, Rommelsberg, 
Rio Tinto osv. Disse er af enkelte forskere opfattede som 
sedimentationsprodukter, — en forklaring, som i alle fald 
for de norske förekomsters vedkommende er uholdbar. Efter 
mit kjendskab til sagen er de norske kisforekomster dannede 
ved pneumatohydatogene processer, under dynamometamorfe 
processer, efter eruption af gabbro, der nu er omvandlet til 
saussuritgabbro. De spanske forekomster synes at være ana- 
loge de norske, kun at de muligens er bundne til noget mere 
sure eruptiver. — Forøvrigt er disse kisforekomsters geologi 
endnu et saa omstridt thema, at vi ved denne anledning ikke 
bør udtale os med større præcision om den. 
3. Sekundær forekomster (forekomster dannede ved 
sekundærprocesser), i alle fald tildels genetisk bundne til 
eruptiver. 
Af denne vistnok meget omfattende og temmelig hetero- 
gene gruppe skal vi kun omtale en enkelt representant, nem- 
lig den storartede forekomst af gedigent leobber ved Lahe su- 
perior, — optrædende i porfyrbænke og mellemliggende kon- 
glomerat. Efter den af Rumpelly fremsatte tolkning skal det 
gedigne kobber her være dannet ved reducerende indvirk- 
ning då jernoxydul-îorbiiLidiQ\^Qr, paa kobber(-sulfat-?)opløsning, 
hvorved jernet skulde være bleven opoxyderet fra oxydul til oxyd , 
og kobberet, med lidt sølv, udskilt metallisk. Opløsningernes 
kobbergehalt er formentlig paa en eller anden maade stam- 
mende fra eruptiverne. 
Geologisk analoge forekomster, om en fuldstændig en mi- 
niature, har vi ogsaa hertillands i basiske porfyrdækker, nemlig 
paa Guldholmen ved Moss og paa Løvø ved Horten; muligens 
er ogsaa den bekj endte bolivianske sandsten, med gedigen^ 
