370 
J. H. L. Vogt. 
amerikanske forholde temmelig lave arbeidslønninger hos*os y 
regnes for at være nogenlunde tilfredsstillende; særlig høie 
er vistnok ikke disse gehalter, men heller ikke særlig lave. 
De senere decenniers reduktion i produktionsomkostningerne 
pr. ton kobber. 
I de senere decennier har arbeidslønnen rundt om i verden 
i det hele og store, om end med mange afbrydelser og ure- 
gelmæssigheder, befundet sig i stigning; den herved frem- 
kaldte forøgede udgift ved fremstillingen af vore metaller er 
dog i sin almindelighed bleven mere end opveiet ved de sam- 
tidig stedfundne tekniske fremskridt, hvortil endvidere kommer, 
at det ved grube og hytte fornødne material, som kul, jern, 
træ virke, ildfast 1er, osv., nu gjerne er ble vet noget bil- 
ligere i indkjøb end tidligere. 
Af de vigtigere kobberproducerende lande er det Japan , 
som har den laveste arbeidsløn , efter opgivende endog ned til 
25 til 40 øre i dagløn for voxen mand. 
Ogsaa i Spanien , saavidt vides ogsaa i Chili, er arbeids- 
lønnen nogenlunde lav; saa følger Tyskland , med arbeidsløn i 
alle fald i Mansfelder- distriktet kun omkring 2 x /2 ßm. pr. dag. 
Ved de norske bergverk er arbeidslønnen (i middel ca. 
kr. 3 pr. dag) gjennemgaaende ikke uvæsentlig høiere end 
ved f. ex. svenske og tyske bergverk 1 ), — et moment, som 
nødvendigvis maa tages med i betragtning, naar man vil over- 
føre driftsresultater fra Sverige og Tyskland paa Norge. 
Øverst med hensyn til arbeidsløn staar de Forenede Stater , 
hvor arbeidslønnen i alle de vigtigere kobberproducerende 
stater — Arizona (nær den mexikanske grænse) medregnet — 
gjennemgaaende er meget høi, i middel 2—3 dl. pr. dag. 
De nordamerikanske kobberverk har 2 — 3 gange saa høi 
dagløn at betale som de norske ; 3 — 4 gange saa høi som f. ex. 
0 At det faktisk forholder sig saaledes, har jeg personligt kjendskab 
til, fra mine studieophold ved de fleste større bergverk i Norge,, 
Sverige og Tyskland. 
