372 
J. H. L. Yogt. 
samt hovedmassen af den norske exportkis (Yigsnæs med ex- 
traktionshytte Hemixen nær Antwerpen; Helsingborg extrak- 
tionsverk for Sulitelma) ; lignende verk ogsaa ved Fablun og 
Åtvidaberg i Sverige, Pitkäranta i Finland; videre talrige 
extr aktions verk i England (ber saavidt vides nogle og tyve), 
Tyskland (ex. Hamburg, Stettin, 'Duisburg), Belgien, Frank- 
rige, osv., saavidt vides ogsaa i Arizona (?). Yed de store 
udenlandske verk nyttiggjøres, som ovenfor omtalt, først kisens 
svovlgehalt, saa kobb ergebalten samt eventuel sølv- og guld- 
gebalt og tilslut jerngebalten, — altsaa alle kisens be- 
standdele ; 
vigtige forbedringer i raastenssméltningen , navnlig anven- 
delse af udvendig brille (bvorved jernsuer undgaaes) og vand- 
afkjøling (water jacket), osv. Yed de gamle skjærstensovne 
nedsmeltedes pr. døgn kun 10 — 15 tons malm, ved de 
moderne ovne mindst 30—40 tons, ved amerikanske verk 
endog 100 — 150 tons; videre er kulforbruget nu stærkt redu- 
ceret ; 
den yderst billige og enkle bessemering (eller Manhès- 
proces), erstattende de ældre tiders komplicerede og kost- 
bare koncentrationssmeltninger ; denne moderne, fra begyn- 
delsen af 1880-aarene stammende proces er allerede indført i 
bele Montana-f eltet, videre ved kobberverk ved Brooklyn i 
de Forenede Stater, i Cbili (Lota), Spanien (Granada), Italien 
(Livorno), England (bos Yivian i Swansea), Norge (Børos), 
saavidt vides ogsaa i Japan og kanske paa adskillige andre 
steder ogsaa; specielt kan paapeges, at Røros var et af de 
første verk , som her gik i spidsen , og at samme proces nu ogsaa 
skal anvendes ved Sulitelma (bessemering ogsaa anlagt ved 
Aamdal i Tbelemarken, men ber indstillet); denne proces, — 
som uden sammenligning er det vigtigste fremskridt i bele 
dette aarbundrede inden kobberets metallurgi, — benyttes 
allerede nu ved kobberverk representerendc i sum antagelig 
omkring tredieparten af den totale kobberproduktion ; 
elektrolytisk raff mation af kobber, med udgangspunkt Manbès- 
kobber eller forskjellig slags sortkobber; berved opnaaes ud- 
mærket rent kobber og samtidig udvindes som biprodukt de 
ædle metaller, guld og sølv ; denne elektrolyse er nu indført 
ved talrige verk rundt om i verden, mest i de Forenede 
