15 
Dagbog fra en reise i Trysil 1878. 
27de. Gik til Kokemoen, hvor jeg satte over elven forat stige 
op under Bødmundfjeld ved Skjærbækken. Overensstemmende 
med 0. Schiøtz stødte jeg ved bækkens udløb i sletten på 
en grønlig brun lerskifer (lignende den ved øvre løb af 
Snerta strax øst udenfor kartet) i foldede og krusede lag 
med nogle lidt mere tykskifrige sandstenlag indimellem. 
Disse sandstenlag syntes ikke at have stor udstrækning 
hverken efter strøg eller fald, idet de kilede sig ud og kom 
atter tilsyne som små kiler. Hovedfaldet for skiferen syn- 
tes at være svagt mod NV. Oppe på det fladere plateau 
var terrænet meget bedækket, dog såes et eller to steder 
den samme lerskifer at stikke frem. Oppe i Skjærbækkens 
trange kløft såes grå sparagmit i svagt faldende lag. Løse 
ortokerkalkblokke bleve hyppigere, og tilslut stod denne 
kalk på et lidet stykke i fast fjeld med strøg retv. 53°, 
fald 45° NY. Baromerteret viste 1040 fod over Snerten. 
Kalken havde en mægtighed af omtr. 30 fod. I det hæn- 
gende og liggende stod grå sparagmit tilsyneladende med 
samme strøg og fald som kalken, og mellem kalken og spa- 
ragmiten optrådte et løsere mere forvitrende sandigt berg 
af et par fods mægtighed, hvilket især i det liggende op- 
trådte tydeligt. Det er sandsynligt at den herværende 
kalk kun er gjenstående rester af en eneste skarp fold, og 
fra dette sted lader der sig ikke hente noget sikkert bevis 
for aldersforholdene. 
Den overliggende sorte skifer, som åndes ved Høgberget 
åndes da under hin forudsætning ikke i folden, og en del 
af folden er bortskaffet. 
