17 
Dagbog fra en reise i Trysil 1879. 
tydelig afvigende leining mellem den røde sparagmit og de 
siluriske skifere. (Se problème nedenfor). 
2den. Gik fra snerten til Hagasæter (Hagasæter ligger 694 
fod over Snerten) derpå videre sydvestover og omkring den 
nordlige skråning af Skarven. Her står grå sparagmit, 
strøg 23° fald omtrent 45° Y ; lidt længer mod vest blev 
sparagmiten mere fin körnig og kvartsitlignende, dog kunde 
den endnu erkj endes som klastisk bergart bestående af grå 
feldspath og kvarts. Endnu lidt længer mod vest stod blå 
kvartsit (fuldstændig lig blåkvarts) i tykke lag med utyde- 
ligt strøg og fald, dog troede jeg et par steder at se steilt 
fald mod øst. 
Grik derpå mod syd frem på veien til Østvolden; ber 
(altså i den vestlige skråning af Skarven) såes mange kalk- 
blokke lig dem ved Høgbergets fod; et par utydelige snit 
af ortokerer såes ligeledes. Det var ber prof. Kjerulf fandt 
blokke med ortokerkalk 2760' o. b. 
Strax søndenfor veien ligger ber et lidet kjærn; på vest- 
siden af dette stod den samme blå kvartsit, som ovenfor 
er omtalt, også ber med utydeligt strøg og fald, men an- 
tagelig med steilt fald mod sydøst. På østsiden af det lille 
kjærn stod kalken i fast fjeld. men så lavt nede, at det 
meste stod under vand. J eg tror dog, at den bavde samme 
strøg og fald som blåkvartsen. 
S 
Gik videre langs efter sydvestre skråning af Skarven 
men terrænet var desværre overalt tildækket; det er påfal- 
dende, bvor vanskeligt man bar for at støde på «skjær»; 
med dette for forholdene betegnende navn benævnes nemlig 
på disse kanter af landet det opstikkende faste fjeld. Gik 
derpå tilbage til Hagasæter ; i veien nedover østre skråning 
af Skarven og videre østover såes mange blokke af en 
bergart, som på stedet antoges for oli vinsten. 
Nyt Magazin f, Naturv. XXV, I. 
2 
