19 
Dagbog fra en reise i Trysil 1878. 
Ved 2det bæktilløb fra øst står grøn lerskifer med 
omtr. samme strøg og med svagt fald mod NNV. 363 
fod over Snerten. Den samme skifer holder ved lige til 
broen over Snerta, hvor skiferen har strøg 93°, fald 20—45° 
mod nord. 673 fod over Snerten. Grik ned igjen paa søndre 
side af Snerta; her er terrænet aldeles overdækket, indtil 
kalken træffes, derpå er alt atter overdækket. 
8de. Var atter oppe under Høgbergets fod og gik sålangt 
sydover, som terrænet endnu var nogenlunde blottet. Om- 
trent 800 alen syd for søndre plads, 320 fod over Snerta, 
står kalk med strøg 93°, fald 35° mod nord. 
(Dette sted ligger kun nogle hundrede alen søndenfor det 
sted, som er omtalt pag. 16 nederst, hvor den røde sparag- 
mit har nordligt strøg 13°, fald 35 — 40° mod øst.) 
Ret op for ovennævnte kalk, omtrent 400 alen østenfor 
denne og 410 fod over Snerta står Høgbergets grå kvartsit 
(sparagmit) med strøg 353°, fald 15° mod øst. 
Omtrent 50 alen længer nord står den hvide dolomitfø- 
rende kvartsit med lidt småfoldet lagning men med samme 
hovedstrøg og fald som den grå kvartsit. Den står lidt 
lavere i fj eldet end den grå kvartsit (se kartet) og er ty- 
delig overleiet af denne. 
Disse observationer i forbindelse med de pag. 16 anførte 
synes mig at være afgj ørende til bevis for, at der her er 
en afvigende leining, således at den røde sparagmit, den 
hvide dolomitførende kvartsit, og den grå kvartsit samt 
sparagmiten på toppen ere konformt leiede, men silur-kalken 
og tilliggende skifere ere afvigende leiede hos og over de 
ældre sparagmiter og kvartsbergarter, 
Den største synlige mægtighed af den dolomitførende 
kvartsit er over 200 fod, og enkelte forhold ved denne 
kvartsit, [navnlig at den i den nordlige del af Høgberget 
synes at forsvinde, og at den i den sydlige del af Høgberget 
nærmer sig såmeget til den understliggende røde sparagmit, 
at der er en vertikal afstand af kun 110 fod mellem kvarts- 
itens øverste grændse og den røde sparagmit] gjør det des- 
uden sandsynligt, at der her finder en dislokation sted langs 
Høgbergets bratte front. 
Det er i dette tilfælde tænkeligt, at det netop er denne 
dislokation og det derved fremkomne beskyttende næss af 
2 * 
