40 
N. Wille. 
Veronica saxatilis, Primula scotica, Saxifraga caespitosa, Ranun- 
culus glacialis, Cardamine bellidi folia, Draba hirta ß rupestris, 
Alsine biflora og hirta (Grananuten), Silene acaulis, Vahlbergella 
apetala (Grananuten), Dryas octopetala og Oxytropis lapponica 
(Grananuten). Noget mere uafhængige af Koloni erne ere: 
Juncus triglumis, Koenigia islandica, Eriger on uniflorus, Gnapha- 
lium supinum, Saxifraga nivalis og Stellaria borealis. 
Paa Toppen af Fj eldene fandt man kun faa Arter, paa 
Granan utens Top saaledes kun : Festuca ovina, Carex saxatilis, 
Lusula spicata og arcuata samt Lycopodium Selago og alpinum. 
Da Hoiden ikke er saa særdeles stor, omtrent 4500', maa 
Grunden rimeligvis ligge i, at Toppen ikke kar større For- 
dybninger og saaledes ligger aaben for Yind og Veir. Paa 
Haarteigens Top lykkedes det, mellem Stene, i Klipperifter 
og bvor der ellers var lidt Ly og J ordsmon, at finde et knapt 
Forraad af Høifjeldsplanter: Lycopodium Selago , en fjorgammel 
vivipar Poa alpina, Carex saxatilis, Lumla spicata og arcuata , 
Polygonum viviparum, Rhodiola rosea og Ranunculus glacialis 
(desuden nogle Moser og endel Lavarter, Alger derimod ikke), 
Yistnok ikke mange Arter, men dog mere end man kunde 
vente 200' over Snegrændsen*), og bvor Livsbetingelserne ere 
saa lidet gunstige. J ordbunden er overordentlig mager, næsten 
kun Sand uden Muldjord, og at Yeirliget ikke er synderlig 
blidt, kan man forstaa, naar der ved Middagstider den 3die 
August kunde indtræffe et saa beftigt og langvarigt Sneveir, 
at Planterne næsten helt vare begravede i Sne. Desuden 
bave Plantefrø liden Udsigt til at komme berop, bvor der 
paa alle Kanter er bratte høie Fjeldvægge og i Kløfterne 
kun Sten og Sne. Frø kunne neppe komme did uden ved at 
kastes op af Stormen, og selv da venter en ublid Skjæbne: 
fattigt Jordsmon, koldt og raat Klimat og under disse Om- 
stændigbeder optage Kampen med de haardføre Arter, som 
bave optaget Pladsen. Yed Foden vokste flere Arter, nogle 
bave endog faaet Fæste flere Steder i Revner og Afsatser 
paa selve Prismet, men synes ikke at kunne naa Toppen. 
Stiger man fra Yidden ned. i Yaldalen og følger denne, 
indtræder i Begyndelsen ingen Forandring; ogsaa ber er Vege- 
tationen den samme som Yiddens i Almindeligbed. Længere 
*) Ifølge L. y. Buchs Maaling er Snegrændsen paa Haarteigen ved 5200', 
