41 
Botanisk Reise paa Hardangervidden 1877. 
nede i Dalen træffer man flere og flere Arter eftersom Høiden 
over Havet aftager. Gentiana purpurea begyndte at vise sig 
ved 3320', den havde ber kun Blade, men efterhvert længere 
nede var den mere og mere udviklet, saaat den i Røldal stod 
i fuld Blomst. Yed Solnutb eller en i en brat Ur vokste: 
Polypodium rhaeticum, Polysticum dilatatum, Altosurus crispus, 
Angelica silvestris (ogsaa tidligere) og Ranunculus aconitiefolius. 
Ved Enden af Grønheller våndet, ved 2970', begyndte Birken 
(Betula glutinosa var.,) at vise sig og med den en Række af 
Planter: Polypodium PJiegopteris, Majanthemum bif otium, Peris- 
tylis viridis, Populus tremula, Ajuga pyramidalis , Melampyrum 
pratense og silvaticum, Rubus saxatilis og Lotus corniculatus . 
Endnu bavde Vegetationen for en stor Del Viddens Karakter, 
men den forandrer sig med engang, naar man stiger ned over 
den bratte, med bøie Birketræer bevoksede Skraaning til 
Valdals våndet. 
Valdalsvandet ligger 2200' over Havet; ved den nordlige 
Ende er en Sæter, Valdalen, som før skal have været en 
Gaard, hvorfor den er omgivet af England, som rimeligvis 
engang har været opdyrket, nu skjøtter det sig selv. Om 
Sætren vokser: Poa annua , Festuca ovina var. vivipara, Poly- 
gonum aviculare, Plantago major, Veronica serpyllifolia og Stel- 
laria media . Paa begge Sider skraaner Fj eldet temmelig brat 
op, hist og her med steile 60 — 100' høie Afsatser. Frodige 
Birkelier strakte sig høit op, og i dem trives en yppig sub- 
alpin Vegetation, høiere, over Birkegrændsen, vokste næsten 
kun Viddens almindelige Planter. Mange Fj eldbække fra Sne- 
fonderne paa Høiderne fosse udover Fjeldsiderne vandende 
Marken, og Solen maa i denne trange Dal kunne frembringe 
en drivende Sommervarme; det er derfor ikke underligt, at 
alt trives saa ypperligt. Om der end ikke forekommer nogen 
særdeles Rigdom af Arter, vokste de dog i en saadan Mængde 
og saa overordentlig frodigt, at der ikke var en bar Plet. 
Dog har vel ikke hele Valdalen en saa rig Vegetation som 
Sandskarnuten (det af mig besøgte Fjel d), der havde en heldig 
Beliggenhed mod Sydost og Syd. Birkegrændsen er ved 3070'. 
Af Birkeregionens Vegetation kan nævnes: Cystopteris fragilis, 
Aspidium Lonchites, Polysticum Oreopteris, Asplénium filix fe- 
mina, Blechnum Spicant, Milium ejfuuum, Aira caespitosa og 
flexuosa, Poa nemoralis og caesia , Melica nutans, Molinia caerulea, 
