42 
N. Wille. 
Carex pallescens og irrigua , Scirpus caespitosus, Luzula pilosa, 
Narthecium ossifragum, Convallaria majalis og verticillata, Orchis 
maculata, Peristylis albidus, Alnus incana ô 'glabra, Valeriana 
sambucifolia, Circium heter ophyllum, Mulgedium alpinum, Ajuga 
pyramidalis, Pyrola minor, Saxifraga aizoides i fuld Blomst, 
Stellaria nemorum , Silene rupestris, Hypericum perforatum, Epi- 
lobium montanum , Sorbus Aucuparia, Rubus idaeus, Prunus Padus 
og Trifolium repens ; en ikke ubetydelig Tilvekst, som med 
engang kommer til Viddens almindelige Vegetation. 
Paa Sydsiden af Valdalsvandet bæver sig flere mindre 
Høider tilvoksede med Birkeskov. Træerne bave ber et eien- 
dommeligt Udseende, altfor gj ennemgaaende til at det kan 
være kun tilfældigt. Træernes Stilling er ellers i Alminde- 
ligbed lodret, med Boden vendende mod Jordens Centrum; 
paa flad Mark vil altsaa Træets Stamme danne en ret Vinkel 
med Marken, staar Træet derimod i en Bakke, vil det danne 
en spids Vinkel med Skraaningen; denne Vinkel vil blive 
spidsere, jo steilere Bakken er. Dette er som bekjendt det 
normale Forbold; men i Birkelierne søndenfor Valdalsvandet 
(jeg bar ogsaa bemærket det andensteds, saaledes i Støren i 
Trondbjems Stift) er Stammernes Stilling anderledes. De 
vokse nemlig ikke lige op fra Boden, men først med Bakkens 
Skraaning og begynde saa at rette sig iveiret, saaat de komme 
til at danne en Bue, som vender sin concave Side opad. Jeg 
bar ikke iagttaget dette uden paa mindre Høider med bratte 
Sider, og bvor der ikke er Skov af større Trær. Det ligger 
nær at søge Forklaringen til dette eiendommelige Forbold i 
Sneens Tryk. Snefog kan faa stor Kraft mellem de runde 
Koller, og Sneen dynger sig op og trykker ned de unge 
Planter; maaske ogsaa undertiden en Glidning af Snemassen 
finder Sted. Først naar de bave vokset saameget, at Toppen 
kan naa over Sneen og følgelig ikke bøies, begynde de at 
vokse ret op, efter den almindelige Lov. 
Bøldal er overalt omgiven af høie og bratte Fjelde, paa 
Toppen som oftest dækkede af store Snefonder. Sneen synes 
dog ikke at bave nogen Indfly deise paa Varmen i selve Dalen, 
derimod bar Fj eldene i sig selv mere at betyde; da de under 
en stor Vinkel stige meget bøit op, vil Skraaningen af Fj eldene 
mod Øst og Syd ligge i Skygge den største Del af Dagen; 
Sneen ligger derfor ogsaa ber i Kløfterne næsten lige ned til 
