Den norske Nordhavsexpedition. 89 
2,5 mm. lang, bredere fortil, smalere bagtil, hvor den gaar 
over i Tarmen. Den bar en intens rødviolet Farve, er meget 
muskuløs, og synes i denne Henseende at overgaa Svælget. 
Dens indre Flade er foldet, men det er især paa den ventrale 
Del, at Folderne ere betydelig fremragende, og ber er Epithei- 
laget ogsaa tykkere, irnedens Cuticula er smalere, end Tilfæl- 
det er i Svælget. Epitbelet bestaar ber af lignende Celler, 
som de, der ere beskrevne for Oesophagus, kun ere de især 
paa Yentrallladen noget længere, og bave en smuk rød Farve, 
der hidrører fra deres pigmenterte Indhold. Om disse pig- 
menterte Celler, fornemmelig de store, fungere som Kjertler, 
skulle vi lade staa derhen, usandsynligt er det dog ikke; thi 
de ere jo noget forskjellige fra de øvrige Epitbelceller. Idet 
Maven gaar over i Tarmen, er der en liden Indsnøring af 
denne, Fig. 14, b, som strax derpaa udvider sig og bliver 
temmelig tyk. Tarmen bar, som sædvanligt bos Holothuri- 
derne, tre Bøininger. Den første, nedadstigende Del, Fig. 14, 
c, ligger imellem begge Byggens Længdemuskler, og gaar bag 
til Kloaken, derpaa slynger Tarmen sig til Venstre, gaar for- 
til og ligger nu i venstre Mellemrum paa Tri viet, indtil den 
naar Maven, Fig. 14, d, hvor den bøier sig over til høire Side, 
og løber saa bagtil i høire Trivium for at munde ud i Kloa- 
ken, Fig. 14, e. Tarmens Vægge ere tyndere end Mavens, 
kun henimod Kloaken antage de en tykkere Karakter, idet 
Muskelbuden bar en rigere Muskulatur. Bindevævet er det 
samme hyaline, som tidligere omtalt, og paa Tarmens indre 
Ventralflade iagttages temmelig tætstaaende Længdefolder, 
der rage noget ind i Lumenet og ere egentlig Fortsættelser 
af Mavens Længdefolder, Den udvendige Flade bar som sæd- 
vanligt et flimrende Peritonealovertræk. Tarmkanalen er 
langs Bugfladen bunden til denne ved Mesenteriet, der be- 
staar væsentlig af Bindevævstraade, hvori enkelte Muskel- 
flbre findes; men foruden dette Mesenterium er der ogsaa nogle 
meget lange muskuløse Traade, bvoraf enkelte kunne indtage 
næsten Dyrets hele Længde, idet de udspringe fra Byggens 
forreste Dele og fæste sig paa Tarmens hagerste Ende. Fra 
Bugfladen gaar ogsaa nogle enkelte kortere Bindevævstraade 
ben til Tarmen. Hvor denne gaar over i Kloaken, danne 
Bingmusklerne en Sphincter. Kloaken er oval langstrakt, 
Fig. 14, f, fra 8 — 10 mm, lang, og har paa den forreste Del 
