Î34 D. C. Banielssen og J. Koren. 
kortere og tykkere, og paa Kløernes ydre Rand er der 4 Tak- 
ker, Fig. 24, b. Disse stjerneformige Kalklegemer ere inde- 
slnttede i særegne Papiller, der dannes af Bindevævet og ere 
beklædte med Epithelet og Cuticula; kun Ankeret rager med 
sin yderste Ende udenfor Papillen. Ved Siden af disse Le- 
gemer, dels i Niveau med dem, dels noget dybere i Bindevæ- 
vet, sees, foruden de almindelige gjennembrudte Kalkplader 
med Krone, hvilke dog hos denne Art er i saa høi Grad 
acegelmæssige med Hensyn til Formen, at det er vanskeligt 
at finde 2 — 3, der fuldkommen ligne hverandre, endnu andre 
Kalklegemer, der ere ganske særegne. De bestaa af et Midt- 
parti, hvorfra udgaa som oftest 3, stundom 4 Stammer, disse 
dele sig atter i 2 Grene, som lobe snart lige ud, snart krumme 
de sig noget, uden dog nogensinde at forene sig, Fig. 25, a, 
h, c, d. Fra Centrum hæver sig en Slags Krone, der hyppig 
ender som en spids Naal; men som ogsaa ofte har en bredere 
Ende, forsynet med 3 afrundede Knuder, Fig. 25 1 . Begge 
disse Slags Kroner, der gaa igjennem Papillernes Aabning, 
ere beklædte med en Binde vævsskede, som naar op imod En- 
den, og uden paa hvilken er Epithel- og Cuticulalaget. Irnel- 
lem disse Kalklegemer ligger paa enkelte Steder af Ryggen 
et og andet yderst lidet, næsten rundt Kalkkorn, der har en 
mørk-vinrød Farve; men under det, eller rettere indenfor, 
altsaa i et dybere Lag af Corium, iagttages en stor Mængde 
farvefrie Kalklegemer, der ere mere eller mindre afrundede 
og bestaa af et Conglomerat af Kalkkorn eller Kalkprismer, 
Fig. 26, 27. I Bindevævet hndes desforuden temmelig meget 
grønligt Pigment, der ligger i uregelmæssige Klumper. 
Fordøielsesorganerne frembyde intet Særegent. Kun det 
venstre Tarmappendix er noget længere, end paa Jeffrey sii 
og er næsten lige fra dets Udspring besat med Smaablærer, 
Fig. 23, b. 
Det indre Skelet, Kalkringen, er ligesom hos Jeffreys!! 
fuldstændig forkalket, saa at det ikke er muligt at skille de 
enkelte Stykker fra hverandre ; imidlertid kunne Sømmene 
temmelig tydeligt iagttages under Loupen. Det er muligt, 
at Kammene, saavel paa Radial- som Interradialstykkerne, 
ere mere fremspringende, og Spidserne paa den forreste Rand 
noget længere, end paa Jeffreys!!; men nogen anden Forskjei 
er der heller ikke. 
