Norske apatitforekomster 257 
Det her omhandlede arbeide er resultatet af en med offentlig 
stipendium udført sex ugers reise (juli og august 1874) med 
øiemed at ofre nogle af de vigtigste apatitforekomster en 
mere detalj eret undersøgelse. 
Apatit er i Norge hidtil fortrinsvis fundet på gange i 
grundfj eldsdistriktet på sydkysten mellem Langesundsfjorden 
og Arendal, desuden på nogle få punkter nord for Kongsberg 
i Snarum (fig. 1). 
Idet vi nu går over til de enkelte mere end 20 af os 
undersøgte forekomster, må yi bemærke, at vi vil ordne dem 
efter bergarterne, hvori de forekommer; derved vil allerede 
fra først af det mærkelige forhold, der efter vor mening 
utvivlsomt finder sted mellem gabbro og apatitforekomsterne, 
klart fremstille sig for læseren. 
Yi vil altså først beskrive de i gabbro opsættende gange» 
dernæst af de øvrige — der gj ennemsætter grundfj eldets 
krystallinske skifere eller tildels granit — først dem, der 
forekommer i umiddelbar nærhed af gabbro. 
I. Forekomster i gabbro. 
Ødegården i Bamle. 
Denne forekomst, der er den rigeste af de for tiden 
drevne apatitforekomster, blev opdaget i marts 1872. Den 
har formedelst sin rigdom foranlediget større handelsspekula- 
tioner, hvorved ogsaa prisen på mange, mest tidligere kj endte, 
forekomster blev drevet op til en hidtil ukjendt høide; en 
ren apatitfeber opstod i sin tid hos befolkningen i den egn, 
hvor apatiten forekommer. Da vi i juli 1874 besøgte gru- 
berne, var efter nøiagtige angivelser af grundeieren allerede 
produceret mere end 8000 tønder* *) til en omtrentlig, værdi 
af 400000 kroner. Apatiten udførtes i begyndelsen mest til 
England og Tydskland, senere også til Frankrig og Sverige; 
Reise nach Norwegen im Sommer 1859» von F. Roemer; samme tids- 
skrift XIV 1862 pag. 240 G. Rose «Apatit von Furuholmen». — Nyt 
Mag. f. Naturv. XI 1861 pag. 59. Mineralnotitser af Nie. Benj. Møller. 
•) En tønde = en norsk kubikalen. 
Nyt Mgaazin f. Naturv. XXV. IV. 
17 
