258 W. C. Brøgger og H. H. Reusch. 
den var betalt med 6 pund sterling 5 sh. til 6. pund 6 sh. 
pr. ton*). 
Ødegårdens gange er beliggende ved foden af en lav 
NO — SV strygende ås, der begrændser den ene side af en dal, 
hvis bund indtages af en smal myr (fig. 2). Åsen selv be- 
står (fig. 3) af bornblendebergarter i steile ikke synderlig 
tydelige stråter, væsentlig hornblendegnei$ (kvid plagioklas 
med tvillings tribning) tildels meget kvartsfattig ; undertiden 
forsvinder kvartsen fuldstændig, og bergarten er da de tydske 
petrografers dioritskifer. På den anden side af myren op- 
træder de samme bergarter vexlende med almindelig gneis 
og kvartsit. Ved foden af åsen forekommer et smalt bælte 
af en lysfarvet bergart uden spor af skifrigbed eller skikt- 
ning. Denne bergart betegnede vi i den tydske udgave af 
denne afbandling på grund af dens eiendommelige udseende 
og på grund af det særlige forkold, bvori vi mente at kunne 
påvise, at apatitgangene var knyttede til samme, med et 
eget navn: «broget gabbro», idet vi, uagtet at dens ene 
hovedbestanddel er hornblende, med velberåd hu førte 
den ind under gabbr ögruppen, fordi vi, som nedenfor skal 
søges påvist, anså (og fremdeles anser) den som en af en 
alm. gabbro i kontakt med apatitgangene forandret bergart. 
Dens anden hovedbestanddel bestemte vi dengang efter en 
analyse af Wleugell som labrador. Senere mikroskopiske un- 
dersøgelser af Michel Lévy**) har vist, at dette mineral ikke 
er labrador, men et til skapolitgruppen hørende mineral; på 
den tid, da vi udgav vor afhandling, var den moderne mi- 
kroskopiske petrografis metoder til adskillelse af mineraler i 
bergarterne endnu ikke kjendt i Norge. — Vi antager derfor 
nu istedetfor det før brugte navn den rigtigere benævnelse: 
«skap olit-hornblendesten». 
Den består i vekslende forhold af brun, godt spaltbar 
stærkt glindsende hornblende og af hvid til grålighvid ska- 
polit; dette sidste mineral er meget finkornigt, uden kløv- 
ninger, med splintrigt brud, glasglans med svag fedtglans, 
gjennemskinnende i tynde splinter. Udseendet erindrer ved 
første øiekast om kvarts eller om våd sne. Smelter for 
blæserøret let til et vandklart eller melkehvidt glas. H=6 
*) En ton = 27 2 norske tønder eller 2000 pund. 
**) Se Bulletin de la société minéralogique de France, 1878, no. 3 og no. 5. 
