Norske apatitforekomster. 261 
indad mod åsen, omtrent parallelt, den ene ved siden af den 
anden; den største var omtrent 6' mægtig. Kun en af disse 
gange syntes at føre en større mængde af apatit; de øvrige 
bestod af glimmer med småklumper og korn af apatit samt 
vandholdig enstatit i ringe mængde. 
No. 2 på kartskissen (se også fig. 5) viser et fra de hid- 
til beskrevne gange meget forskjelligt udseende, idet den er 
en af de mest apatitrige gange. Fig. 5 fremstiller dens øst- 
lige del: man ser i baggrunden åsens skovbevoxede skråning, 
i förgrunden ved foden af samme den mægtige, skinnende 
hvide apatitgang. Denne faldt svagt — omtr. 30° — mod 
SO og strakte sig (såvidt det under vort opbold på stedet 
var undersøgt) i strøg omtr. 1600 fod. 
Den båndformige anordning af gangmineralerne, der er 
sædvanlige for denne forekomsts rigere gange (idet nemlig side- 
partierne består af brun magnesiaglimmer i ringe mægtigbed, 
midten næsten udelukkende af apatit), var på denne gang 
særdeles tydelig udviklet. Mægtigheden af ren apatit var i 
dybet 7 — 8', den største, som ved vort besøg var fundet på 
Ødegården*). 
Den lodretstående tveråre midt på tegningen frembyder 
det eneste os fra denne forekomst bekj endte tilfælde, bvor 
apatit grændser umiddelbart til sidestenen. 
No. 3 er en indtil 6 fod mægtig glimmermasse, der mod 
0 gaflede sig og forgrenedes i småårer; den er forfulgt om- 
trent 10 fod i strøgretningen. 
No. 4 forboldt sig som no. 2. 
No. 5. En større og flere mindre i forskjellige retninger 
strygende gange ligger ber tæt ved hverandre. Fig. 6 fore- 
stiller et profil af to af de mindre gange; som sædvanlig be- 
stod den midterste del af gangene af apatit; denne adskilles 
ved brun glimmer fra sidestenen. Den øverste gang omgives 
paa begge sider af en zone af det tidligere omtalte «sand- 
berg», hvis grændse med skapolit-hornblendestenen var tem- 
melig skarp**). 
*) Senere har en enkelt gang forekommet en mægtighed af 9' — 10'. 
**) Mærker efter isskuring iagttages ikke sjelden i nærheden af gangene, under- 
tiden også på deres yderflade i dagen, f. eks. ved ovennævnte profil (fig. 6), 
som lagdes blot, da den overliggende 1er blev bortskaffet; fjeldets fremspring 
