Norske apatitforekomster. 267 
op til 1 fod mægtige; den ene falder svagt ind mod fj eldryg- 
gen, de øvrige står steilt; de består næsten udelukkende af 
rødlig eller grønlig apatit, i almindelighed på begge sider ved 
en tynd skorpe af enstatit adskilte fra sidestenen. 
Den grønne enstatit fandtes også i større krystaller, dels 
rundt om omgivet af apatit, i almindelighed dog indragende 
i den fra grændsefladen. Også en smule kvarts iagttoges, 
På det i Søndeløvfj orden (tilhøire på tegningen fig. 14) 
fremspringende næs træfier man i nærheden af søen en på 
tegningen ikke synlig gruppe af rige apatitgange; kun på 
deres grændseflader forekommer hornblende, glimmer og en- 
statit. Fig. 17 forestiller et profil af de mod N faldende 
gange, således som de viste sig i det ved vort besøg netop 
åbnede brud. Apatiten var i almindelighed af lys farve, 
h vid eller grønlig; allernærmest ind mod hornblendekrystal- 
lerne var den teglstensrød (måske på grund af hornblendens 
jerngehalt). 
I større høide o. h. forekommer endnu en tredie gruppe 
gange (heller ikke denne er at se på tegningen fig. 14). 
Styrtningen er så brat, at man kun ved stiger kan klatre op 
til bruddene. 
Vi vil nu besøge Pegårdsheien. Hvad vi på Hiåsen så i 
det små, viser sig her i større og tydeligere træk. Hoved- 
bergarten ved denne forekomst er som nævnt en almindelig 
mørk gabbro (med violet tvillingst rib et labrador). Tæt ind- 
ved gangene finder man dog ikke denne mørke gabbro, men 
»skapolit-hornblendesten«. Denne bergart omgiver på begge 
sider som en smalere eller bredere zone ikke blot de større 
gange, men også de mindste årer og forgreninger, nøie føl- 
gende deres konturer (fig. 16, 13 o. s. v.) Dette konstante 
forhold ledsages dog af visse uregelmæssigheder. Underti- 
den er zonen bredere på den ene end på den anden side af 
gangene. Ved en af de større gange, som udsender såmange 
forgreninger, at disse tilsammen danner ligesom et net, der 
indhyller den, kan man der, hvor nettet er meget tæt, iagttage 
følgende: «skapolit-hornblendestenen«, der ellers i en særegen 
zone omgiver hver enkelt åre, danner her om det hele gang- 
net en fælles større zone, hvori den mørke gabbro fuldstæn- 
dig mangler. De smalere gange på Pavneberg (midt på teg- 
ningen fig. 14) forholder sig på samme måde som Pegårds- 
