Norske apatitforekomster. 
271 
Ødegården (Bamle). 
På sydsiden af den ryg, ved hvis nordlige fod de før be- 
skrevne apatitgange ligger, findes på skråningen ned mod 
Havredal (fig. 2) en nregelmæssig V 2 — 4 fod mægtig horn- 
blendegang, som lader sig forfølge omtrent 100 fod i strøg- 
retningen; den gj ennemsætter steilstående lag af en kvarts- 
fattig hornblendegneis. Gangen består af hornblende og 
hornblendelignende mineraler, desnden noget kvarts, brun 
glimmer, endelig også apatit og rntil i klumper. Apatiten 
er rød og ligner den fra Kragerø, om hvis hornblendegange 
forekomsten i det hele minder. 
I det såkaldte Jomfruskj ærp *) nær ved Ødegårdskj ernet 
(den lille sø, fig. 2) sees i krystallinske skifere et lidet parti 
af en grovkornig glimmerfattig granit (fig. 21), der gjennem- 
sættes af en diabasgang, fuldstændig lig de i Kristianiadalen 
så hyppig opsættende gange. En lodret stående, 1 fod mæg- 
tig gang af grå og kjødrød apatit tilligemed noget horn- 
blende og grøn enstatit gj ennemsætter såvel graniten som 
skiferen; flere lignende årer findes i graniten, der også gjen- 
nemsværmes af grøn enstatit. 
Yed Kønholt, noget i N for de side 263 beskrevne gange 
ved Ødegårdskj ern, træffer man ganske interessante forhold. 
Gjennem steile lag af hornblendeskifer (strøg omtr. NO — SY) 
sætter en grovkornig granit op. Såvel denne som skiferen 
gj ennemsværmes af gange, der fortfemlig består af en grøn 
magnesiarig pyroxen**) — for en del en udmærket malako- 
lit med afsondringsflader efter oP — af rutil, brun storkry- 
stallinsk hornblende***) og endelig af apatit. Pyroxenen, ru- 
tilen og apatiten forekom for en del i store krystaller. Ku- 
tilkrystallerne er undertiden bøiede og tvundne (fig. 38 b). 
Mægtigheden af en af gangene måltes til 4 fod; skiferen er 
foldet rundt om denne gang. Gangene sender talrige forgre- 
ninger ind i graniten og indeslutter undertiden brudstykker af 
denne, hvorved forholdene bliver noget indviklede. 
*) Af Helland omtalt som forekomsten ved Fesætbækken. 
**) Vinkelen mellem de to spalteretninger måltes til 87° 23' og 92° SÖ'. 
***) Vinkelen mellem de stærkglinsende spalteretninger måltes til 124° 24'. 
