294 
W. C. Brøgger og H. H. Reusch. 
formidler overgangen mellem tildels forskjelligartede fore- 
komster. Y i så også, hvorledes gangenes apatitgehalt kan 
variere inden vide grændser, idet adskillige af de ellers un- 
derordnet ledsagende mineraler i enkelte tilfælde kan optræde 
overveiende eller sågodtsom som eneste hovedmineral på gan- 
gene; f. ex. glimmer, hornblende, enstatit, rutil, magnetkis. 
Navnlig hør her mærkes den intime forbindelse mellem apa- 
titforekomsterne og magnetkisforekomsterne. — Også på de 
forskjellige dele af en og samme gang iagttoges sådanne 
overgange. 
2) De beskrevne apatitforekomster er samtlige «gange», op- 
trædende såvel i eruptiver (gabbro, granit) som i de forskjel- 
ligste grundfj eldsbergarter, i sidste tilfælde uafbængig af dis- 
ses strøg og fald. Gange af lignende mineralindhold viste 
sig at forekomme i forskjelligartede bergarter og gangmine- 
ralernes selskab overbovedet at være uafbængigt af de omgi- 
vende bergarters. 
3) De beskrevne gange er af eruptiv dannelse. Når vi nu 
bruger dette udtryk, vil vi ikke dermed udsige, at de apatit- 
førende gange er eruptive i samme forstand som f. ex. Kri- 
stianiadalens diabasgange, men kun at gangenes masse skri- 
ver sig fra dybet og ikke skyldes en almindelig udludning af 
sidestenen*). Gangene er i væsentlig henseende forskjellige 
fra almindelige ertsgange. Yistnok lindes som nævnt oftere 
en symmetrisk anordning af gangmineralerne. Således ind- 
tager f. ex. på Ødegårdens gange brun glimmer og tildels og- 
så krystaller af grøn enstatit, på mange hornblendeforekom- 
ster hornblende, på flere apatitførende enstatitgange (f. ex. 
Enden) enstatit sidepartierne af gangene, medens midten be- 
står af apatit og meget ofte også af andre mineraler. Dog 
forekommer ofte selv på de regelmæssigste gange undtagel- 
ser. Dels er gangmineralerne i hele gangens udstrækning 
ligelig blandede uden orden (f. ex. på Kjørrestad o. s. v.) 3 
dels fører gangene i sine forskjellige dele ikke de samme mi- 
neraler (f. ex. Melby, Hougen, Bagerovneie o. s. v.). På 
gange, som væsentlig består af et enkelt mineral, findes ofte 
*) Denne opfatning er ganske nylig fremsat, uden begrundelse, af hr. 
Otto Lang i Zeitschr, d. deutsch, geol. Gresellsch. 1879: «Ein Beitrag 
zur Kenntniss Norwegischer Grabbros >, S. 502. 
