66 
Icke alltid liafva de liognordiska liafsdjuren a arit blan- 
dade med andra, de hafva en gang bildat en ren fauna. V ester 
om Venern^ liksom i Norge bade simnan- ocli nordantjells, 
ligga, anda till 500 fot bfver hatVet, lager af fossila hafs- 
snackor, stimdom betydliga massor, sadana soni de berbmda 
Kapellbackarna vid Uddevalla, oeli tager man alia deras 
snackor ocli musslor tillsammans i en bfverblick, utgbra de 
en fauna af rent hbgnordisk natur, icke blandad som den, 
hvilken nii lefver vid narmaste strand. Det ar nu mera 
an 20 ar sedan detta markliga fbrhallande rbjde sig, ocb 
hvarje utredning bar bekrilftat det, afven langt utom 
vara granser. 1 bster, nordost om Ladoga n, der Vagan 
fbrenar sig med Dwinan, 150 fot bfver liafvet, funno Mur- 
chison och Keyserlino 26 arter isliafssnnckor fossila. Sa 
ar det afven at vester, i Skottland, i England, i norra 
Amerika. Der nu ar land, var for ej langesedan liaf, 
och detta var eft ishaf, livilket, nar det stod 500 fot hbgre 
an nu, fran bster intog afven den niivarande Ostcrsjbn och 
en stor del af vart land, med dess insjbar, och der nu land- 
hbjden ar, der mbtte ett ishaf fran vester. 
Vi komma liar in pa Geologiens onirade, som sbker 
forska ut hvad som hiindt i natnren, som liigger framfbr 
OSS de stora skiften i ^ ar jords historia, vid hvilkas be- 
traktande vi ej mera tanka pa en naturens alder, som 
skulle kunna iniitas med tidliingder hemtade fran menni- 
skans erfarenhet. (feologien sager oss da, att under on 
period, som, enligt hcnnes uttryckssatt, ligger oss riitt ihira, 
under medlet af den tertiiira perioden, hade de hbgnor- 
diska landen, Grbnland, Island, Spetsb.crgen, som nu hafva 
fa eller alldeles inga triin, en rik vegetation, hvilken blif- 
vit fbrvarad at oss i ibrsteningar af blad af plataner och af 
Sequoia, det stora californiska triidets sliigte, men att langt 
