42 
Riillesteensaiiddaiiiielse, saaledes at man iieppe kan tvivle 
om, at Samlet repra3senterer de gTOvere Dele af det Rulle- 
steensleer, som er bortskvllet ved Fordybningens Daimelse. 
Paa Halvneiis vestlige Deel er Ridlesteensandet da^k- 
ket af et kuii meget lidet ma3gtigt Lag, Ahlformationen. 
Deiine Daimelse bestaaer nedefra regiiet af den brune Aiil- 
sandsteen og det livide Gulvsand, der i sine nvre Dele er 
mere eller mindre morktfarvet af den niiv^erende Lyngvege- 
tations Levninger. Alilsandstenen er i Almindeliglied G — 8 
Tommer nia3gtig, bar en brim Farve, og bestaaer af Qvarts- 
korn med et Bindemiddel, der er Immiissnrt Jernilte, og Sam- 
menlnengen ojilneA es baade ved Alkalier, som oplose Hii- 
nmssyren og ved Syrer, som oplose Jerntveilte. Den er 
saa svagt sammenhaBngeiide; att den kan brydes med Fing- 
rene, men Rodderne kuime ikke gjeimemtrsenge den; dens 
Lag ere saa njer ved at va3re liorizontale, att man kim kan 
opdage en svag Heldning imod V. iiaar man overseer store 
Stnekninger deraf. Det andet Lag, som d^ekker Ahlsand- 
stenen er Gulvsandet; det er reent Qvartssand af sneelivid 
Farve, livor Planteviexten ikke bar berort den; mcrniere 
ved Overdaden er den graa og selv sort af Hedelmmus, 
men denne Farve forsvinder, iiaar man bnender den. Denne 
fiildkommen rolige Afsliitning af Rullesteensanddannelsen, 
der i sine fleste Led bmrer Prieg paa voldsomme Vandbe- 
va 3 gelser, er ikke indskramket til den cimbriske Halvoe 
alene, dea forekommer i Hannover, den tindes igjen i Hol- 
land og Belgien; de belgiske Geognoster betegne den med 
Navnet Campinesand og det er den sidste af vore shittede 
Dannelser. 
