40 
underordnet forekommer deri Sandpartier, der altid ere 
mere eller mindre tydelig lagdelte. Kim et inindre Par- 
tie, som damies af det sydlige Langeland, ^Er0, Als og en 
Deel af det nordostlige Slesvig, gj0r eii Undtagelse. Her 
er det rullesteensf0rende Leerlag deelt, men ferer da ogsaa 
Forsteninger, iienh0rende til den nuvserende Jordperiode. 
Lagene ere stserkt heldende og de tykke Skaiier af Oyprina 
islandica, soni findes omgivne af Leret, ere tillsyneladende 
hele og vel vedligeholdte, men naar man Insner dein af 
Leret, lienfalde de til en Msengde smaae Stykker de ere 
kniiste, men Stykkerneholdt sanirnen saalsenge de vare om- 
givne af Leret. Det er det samme Phenomen, som det i 
de beromte, needles ”paa 0 en Whight, hvor Flintnyrerne 
tilsynelandende ere liele, men henfalde till fine Splinter, 
naar det omgifvende Kridt Ij ernes. 
I det liele ovrige Riillestensleerpartie her i Landet An- 
des saavidt vi hidtii vide, ingen eiendommelige, Formatio- 
nen tilliorende, Forsteninger, hvorimod lose og smrdeles 
vel vedligeholdte F^orsteninger af alle de Formationer, der 
have leveret Bidrag till dens Dannelse, ere hypi)ige. 
Leret i denne Dannelse er sammensat som Kaolin og 
hidrorer altsaa fra Orthoclaseiis Forvittring. Sandet er 
Qvartssand og ved en chemisk Analyse kan man opdage 
Glimmerens vmsentlige Bestanddele Kali og Jern, saaledes 
at der nep})c kan vaere nogen Tvivl levnet, at Bnllesteens- 
lerets Hovedbestanddeel hidrorer fra forstyrret Granit. 
.leg skai ikke indiade mig her i en Discussion over 
denne mmrkvaerdige Formations Dannelse, ikkiin det skal 
jeg bennerke, att der overalt hos os, hvor Hullestcensleret 
kommer i umiddelbar Berorelse med leldre lagdelte For- 
mationer, saasom med Kridt i Moens Klint og med Brun- 
kiilformationen i det nordvestlige Sjielland, det nordvest- 
