39 
Bninkiiltbrmationcn er diekket af den Daimelse, f?oni 
jeg kalder Riillesteeiisieer. ]Jet er ikke udeiukkende deniie 
Formation, som indeliolder Kullestenene og vi have 5 i 
Tiden meget forskjellige Dannelser, der fore Ruliestene. 
Den midste er Gronsandet i del nyere Kridt, som imellem 
Lag af nrene, forsteningslioldende Kalkstene, forer Knlle- 
stene af Granit, Gnens og af Skrivekridtets Flint. Kiiile- 
stenene ere smaae og overstige ne})|)e eii Storrelse af 10 
Cnbiktommer. 8aa kommer Brunkiilformationens Ridle- 
steensdannelse, livori 8tenene er af samme Natiir som de 
forrige, men baade byppigere og storre, idet de stige ind- 
tii et Par Cubikfod. Derpaa folger den stoi-e Riiliesteens- 
leerformation, i livilken den mmgtige Bevmgelse, som iiar 
losbrudt og afslidt disse Masser, liar ciilmineret. Her ere 
Riillestene fuldknmmen charakteristiske og de ojinaae un- 
dertiden en 8torrelse af over Imndrede Fod i Omkreds. 
Granit, Gnens, Porpliyrer, Hornblendeskifer, forskjellige 
Traparter, 8andsteen, Ortboceretitkalk og den silnriske 
Kalk, ligesom den fra Gothland, enkeite 8tykker af den 
skandinaviske Jnraformation og alle Led af vor Kridtdaii- 
nelse, saavel Kalkstenene som Flinten, ere heri reprmsen- 
terede og paa Den 8ylt forekommer desiiden mangfoldige 
Brudstykker af en let og slaggeagtig Lava. Leret i denne 
Dannelse er fordetmeste sandrigt og livor vi tinde et sand- 
frit Leerlag, synes det at vmre fremkommen ved en Om- 
slemming. Leret er nmsten overall, livor det icke iimid- 
delbart bar vmret udsat for Atmospbferens og Plantevmx- 
tens Indtlydelse, kalkboldigt og alle Led af vor Kridtfor- 
mation have leveret Materialet til denne Mergeldannelse. 
Man tager sandsyiiligviis ikke meget feil ved at antage at 
I af denne liele Dannelse bidrorer fra forstyrrede Lag af 
Kridtformationen. Det er fordetmeste uden Lagdeling, men 
