Havets Or^-aniymer i den frugtbare Marskjord. Paa den 
nstlige Kyst af 0en Syit findes denne Formation i sin meest 
(diarakteristiske o^ ty})iske Form og- man kan t'orfolg-e de 
stmrkt heldende Lag uafbrudt i over Miil. Dette Partie 
er desiiden gjennemskaaren af mange >S])ring, som forstyrre 
Leiringsforlioldene og vanskeliggjore l>etragtningen af Jjei- 
ringsfoigen. Der synes at tinde en liy|)pig (fjentagelse 
Sted af de to samrnensadfende Lag, men et noiere Stiuliiim 
viser, at der kun forekommer eet Glimmerleerlag og eet 
Limonitsandiag^ der efter den regelnuessige Leiringsfolge 
skulde ligge dybt under Havets Overfiade, men ved Sprin- 
gene gjentagne Gange er loftet op. 
Paa den ostlige Side af Halvoen ere disse nylig an- 
forte Lag dsekkede af de nuegtige Lag af glimmerfrit, plas- 
tisk og skifrigt Leer, som ogsaa forekommer paa den nord- 
lige Deel af Fyen og den nordvestlige Deel af Sjmlland. 
Paa den nordlige Deet af Fyen tindes en gron tutiignende 
og svagt sammenhsengende Sandsteen, som er fiild af For- 
steninger, der vel tildeels stemme med de Forsteninger, der 
forekomme i Glimmerleret, men tiideeis ere afvigende der- 
Ira. Dette Partie indelioider nyreformige Udskillelser af 
kulsuurt Jerniite, kulsuurt Manganiite og svovlsuiir Baryt, 
af hviike den sidste saa aldeles ligner Bologneserspatli fra 
Gvreitaliens tertiaire Formation, at det er umuligt at skjelne 
imeiiem dem; med den samme Formation bar vor Brunkiil- 
dannelse en M^engde Forsteninger fa?lles. 
Lagene af denne lirimkiiiformation ere nmsten over- 
alt nieget stau'kt heldende, og horizontale Lag bore til de 
sjeldne IJndtagelser. Paa et Par Steder, (Bjornsknude ved 
Veilefjorden og Striib j)aa Fyen) indelioider den store Kidle- 
stene med afslebne Kanter, der ikke kunne skjelnes fra vore 
almindelige Rullestene af en senere Formation, men som 
