Kalksteeii med vel vedligcholdte Forsteniiiger af eii Am- 
monit af Plaiiidatenies Faniilie, som fornieiitlig repraiseii- 
terer Liasdaimelseii, og som, da disse Kaikstene oilers 
mangle iblandt vore Kidlestene, turde lientjde ])aa laststaa- 
ende Liasdaniielser. Det maa endmi bemmrkes, at der noget 
sydligt fra dette Piinkt i Jylland tiiides mange Ibmdstyk- 
ker af den gide Juras Jernsteen. 
Det mldste Led af Kridtformationen, det mldre Uron- 
sand er liidtil ikke fundet i Danmark, men vi kjende det 
paa Den Helgoland, hvor det forekommer med mange cba- 
rakteristiske Forsteniiiger. Derimod s])iller Skrivekridtet 
en stor Koile, og de dertil Imrende ty])iske Dannelser maa 
S0ges i det vestlige Enropa og navniigen i England, hvor 
Kridtkjaiden, der fra Kanalen i en nordnordostlig Ketning 
straikker sig indtil Yorkshire, tilligemed den hole Jiirafor- 
mation daiiner et nsesten retvinklet Knai. Fortsaittelsen af 
denne Linie traitfer jiaa VesterhanheiTed i Jylland N. for 
Jdimfjorden, hvor Kridtet igjen tneder frem }>aa Kysten, 
og fortsmtter sig imod ^S. ().^ nord for Liimtjorden ind til 
Aalborg og Omegnen. Parallel med denne iiordvest-syd- 
ostlige Kridtkjaide, men mere imod S. V. lobe to andre 
Skrivekridtkjaider, og alle tre naae Sjailland; den nordost- 
ligste tindes ved Steenlose imellem Kjobenhavn og Frede- 
riksund, og det synes at viere en Fortsmttelse af denne, 
som naaer Skaane i Nmrheden af Malmo. Den Mellemstes 
ostligste Punkt danner det dybeste Lag i Stevns Klint og 
den sydligste danner Moeiis Klint. Denne sidste er isaor 
mairkvairdig ved sin store Lamgdestraikning og de vold- 
somme Forstyrrelser som ere fremkomne ved dens Dan- 
nelse. Den straikker sig fra det midterste Partie af Den 
Mo.rs i Liimtjorden igjennem Sjmliand og Moen, over Ar- 
kona og Stubbenkanmmer ind i Pommern til Nairheden af 
Skand. Nat.-Forskare-Sdllsk. Mote 1863. 3 
