77 
den alhnanim gangeii af vara iiisjdars atkyliiing och isbe- 
tackiiing- vid vintenis bbrjan. Den modifierns dock i iia- 
gon man af flera inverkande omstandigbeter. Insjbar, t. ex. 
livilka iipptaga floder af stbrre langd, afkylas ieke uteslu- 
tande, sasom nyss antogs, genom vattenytaiis berbriiig ined 
den kalla liiften, genom utstralning ocli afdiinstning^ utan 
aiven af det kalla vatten, soni de iipptagna floderna med- 
fbra. I griinda floder med langre lopp kan vattnet natiir- 
ligtvis erhalla en liigre temperatur an af 4 grader^ oeli da 
yjbns vatten af dessas ii])pblandas, kan tempera turen be- 
tydligt iinderstiga 4 grader, afven om sjbii ar mycket djup.. 
Af dessa ocli aiidra orsaker liafva de sjbar i Dalarne, livilka 
i delta lianseende vintertiden blifvit imdersbkta, ]>a djiipet 
visa! en temperatur, som endast varit en eller tva grader 
bfver fryspuiikten. Men delta fbrliallande fbrandrar ingen- 
gentiiig i Imfvudsaken. Till fblje af den iiamnda fysiska 
egenskapen hos vattnet, iir temperaturen alltid lagst pa in- 
sjbns yta, och isbildningen maste fbljaktligen bbrja derifran 
ocli icke ifraii bottnen. 
Det gifves annii en egenskap hos vattnet, som nog- 
grant niaste tagas i betraktande for att ratt fbrsta allt, som 
med isbildningen ager sammanhang. Om filrskt vatten af- 
kyles langsamt ocli fbrsigtigt, sa att vattenpartiklarne der- 
vid icke markbart fbrandra Uige relativt till livarandra, sa 
lyckas det icke sallaii att bringa temperaturen langt under 
vattnets vanliga frys])unkt, utan att nagon isbildning upp- 
star. Pa delta siitt bar man afkylt farskvatten anda till 
20 grader under nollpunkten, utan att detsamma till nagon 
del bfvergatt till is. Om nu det afkylda vattnet omskakas 
eller om det berbres med en fast kropp, framfbr allt med 
ett stycke is, sa fryser ogonbliekligen en del deraf, under 
det att temjieraturen, genom det vid isbildningen frigjorda 
