78 
varmet, lika liastigt stiger till noil grader pk thermometer- 
skalan. Den aldraminsta oinskakning, sa snart den ar sa 
beskaffad, att vattenpartiklarnes inbordes lage derigenom 
blifver stordt, ar vanligen tillracklig for att i delta tall frain- 
kalla isbildning. Den is, soin bildas under dessa forhal- 
landen, bestar antingen af en mangd sina riinda briekor, 
eller ock utgores den af en hopgyttrad massa af tina is- 
nalar, liknande snb, soin ar genoindrankt ined vatten. 
Savidt jag bar inig bekant, bar man bitintills, ntan 
vidare undersbkning, antagit, att det salta vattnet i bafvet 
afkyles oc*b tillfrvser pa ungefar samma satt soin det fiir- 
ska vattnet i vlira insjbar. En sivdan slutsats ar naturligt- 
vis beriittigad, endast savida de fysiska egenskaper, hvaraf 
afkylningen oeb frysningen Imfvudsakligast bero, for bada 
dessa vattenslag iiro geinensamma; men det ar delta, som 
icke iiger rum. Det salta vattnet fryser nemligen icke till 
is vid samma temperatur som det farska, utan vid en lagre, 
oeb denna nedsattning i frysningstemperaturen viixer i samma 
man som saltbalten okas. Denna olikbet ensam emellan 
det farska oeb det salta vattnet skulle dock icke medfbra na- 
gon vasentlig skillnad i afseende jia isbildningen, oni icke 
andra olikbeter fbrefunnos, som derpa bafva ett maktigare 
inflytande. En af dessa iir den numera kiinda omstandig- 
beten, att det salta vattnet, lika som det farska, kan af- 
kylas under den vanliga frysiiunkten, utan att frysa, men 
med den vdsendtliga skillnaden, att det salta vattnet bibe- 
baller sig i ofruset tillstand, oaktadt det utsattes for en gan- 
ska stark skakning. Denna egenskap bos bafsvattnet iipj)- 
marksammades fbrst, sasom jag tror, af Xaikne, bar un- 
der den sista tiden blifvit narmare undersiikt af Rudokff, 
saint visa! sig aga rum afven lor ^ atten med sa ringa salt- 
bait som Ostersjbns. Vid iibgra under fbrliden vinter an- 
