81 
vattnct ]>a ett elier aimat siltt kommer iiti eii oregclbiiiiden 
rbrelse dlcr oiii fardig-bildade isstyckeii fraii aiidra stallen 
ditt()ras, sa bbrjar isl)ildningen med liaftighet i Iiela den 
afkylda mas^^an. Har isl)ildningen af en eiler aiinan aii- 
ledning bbrjat, fortsattes ocli fullbordas den ined yttersta 
skyndsainliet^ ocli temperatnren lios vattnet stiger dervid, 
genom det vid frysningen Irigjorda varinet, till fryspimkten. 
Den l)ildade iHen bbr liafva det ntseende, soni erfarenlieten 
vi^at, art isbildningar i btVerkylt vatteii antaga. Den bbr 
neinligen iitgiiras antingen af nindade nkifr or med mer 
elier inindre regelbiinden form eiler ock besta af en gele- 
artad massa, iiknande sub, yom iir genomdrankt med vat- 
ten. ’ Det ifragavarande isbildnings^attet bbr icke i nagon 
vasentligare man hindras af vattnets regelbiindna vagrb- 
relse; ty vid en sadan bibehalla vattenpartiklarne i det 
narinaste samma relativa lage till livarandra. Narliggande 
partiklar rbra sig dervid i parallela banor. Fbrst vid stark 
bbistj da vagen slar bfver, torde en afkylning under den 
egentliga fryspnnkten icke knnna nppkomnia. Samma verk- 
ningar liafva afven branningar saint vagornas slag emot 
stranden. Hiirtill kommer dessutonp att vattnet vid striln- 
derna genom det nedrinnande meteorvattnet i allmanliet 
har inindre silita saint fbn* bfrigt dels genom iijipslamning 
frail bottnen dels ock genom blasten fran land ipiptager 
fasta amnen i tint fbrdeladt tillstand, livilka bilda jiassande 
fastpnnkter for iskristailerna och befordra derfbre dessas 
biidning, sa siiart temperaturen nedgatt till fryspnnkten. 
Det beskrifna frysningssattet bbr derfbre fbretradesvis fbre- 
komma i bppna bafvet pa nagot laiigre afstand fran kiisten. 
Deniia betraktelse bfver isbildningen i liafvet franistilll- 
des for fbrsta gangen i Kongl. Vetenskaps-Akademien fbrli- 
det ar med anledning af ett meddelande af Herr Professor 
Skand. Xat.-Forskare-Sdllsk. Mote 1863. 6 
