8P> 
nen^ den eiia gaiigen 0,"e ocli den andra gfingen 0,''2 un- 
der dess vanliga fryspunkt. 
Knligt de undeiTattelser, Professor Nokden.skiold var i 
tillfrdle att inheinta pa Aland, ar isbildning fran djupet der- 
stades en inycket vanlig idreteelse. Pa () a 8 fots djup 
far man ofta se, liuru hafsbottnen, liafsvaxter ocli stenar 
aro betackta med is. Om man rbi’er i l)ottnen med en ara 
eller dylikt, koinmer isen npp emot ytan oeli medfilrer da 
alger oeli andra fbremal fran bottnen. i\Ian bar sett stenar 
af dera turns genomskarning, fastfrusna i bottenisen, up])- 
komma med denna till ytan. Denna is ar till utseendet 
olika med den, soin bildas pji ytan. Den bestar ofta af 
runda skitVor, stora soin tallrikar, men stundom af en tunn- 
bottens vidd; ibland utgbres den af en lbs issbrja, liknande 
balfsmalt snb. Den liastigbet, livarmed denna issbrja bil- 
dar sig ocli u])})stiger mot vattenytan, ilr egendomlig tor 
detta frysningssatt. MatVet kan vara fullkomligt isfritt, sa 
langt (bgat kan se, ocli straxt dcrpii librja iskakor ocli is- 
sbrja uppkonima i sadan iiiangd, att man efter en kort 
stund ej kan koinnia train med bat. Flera personer j)a 
olika stallen af Aland omtalade dylika liandelser sasom 
mycket vanliga. En person bade pa detta siltt fastnat med 
sin blit i issiirjan, ocli eburu afstandet till land ej var mer 
iiii 1,00U lot, inaste ban qyarstanna, till dess att ban pa 
isen kunde ga bem. Yanligtvis drbjer det blott nagra tim- 
niar, innan dylik is biir att gfi jia. Da ban for ut med sin 
bat, var liafvet isfritt. Kyrkoberden i Kunilinge omtalade, 
att ban en gang, da liafvet var alldeles isfritt, skulle segla 
bfver det sii kallade Skiftet, men maste bastigt vaiida 
om bem, eniedan plbtsligen en sadan niangd issbrja bbrjade 
uppstiga fran djupet, att baten med inbda kunde mi stran- 
den. En annan gang bade bans sbner varit utsatta fbr 
