85 
satt till yattcnytaii. Fran Kalmar skrifves, att iskhimpar 
l)il(la sig ])a liafsbottiieii vid stark kiild^ der vattiiet cj ar 
mycket djnpt. Detta skcr trail vinteriis biirjan till slutet 
af Felmiari. Iskliimparne aro stdrre pii djiiiit an pii gruii- 
dare vattcn; i fiirra fallet njiiiga de otta till (> a 8 turn i 
diameter. Fran Oronst i Boluislandska skar^’iirden leinnas 
den undernittelsen^ att vanligen isbelagges liatVet jia det 
sattj att isklnmiiar ipppkomma Iran djipiet. Vi\ djiipare 
vatten liatVa dessa form af skifvor ocli kallas derf'ire af 
fiskareallmo^en fiir tallriksis. Pa grundt vaften liildar 
liottenisen vanlig’en en liis iss()rja. Afven under blidare 
vintrar bar man fiinnit stenar och liafsvaxter pa 15 fots 
djup alldeles lietaekta af bottenis, under det att liafsytan 
bfverailt varit isfri. Fiir nagra lu* tillbaka intraftade der- 
stildes^ att en Hskare^ som bade tjudrat fangad bummer 
pii 1*2 till 18 fots djnp, fann alia dessa, ntgiirande om- 
kring 15 tjog, (ifverdragna med en isskorpa oeb likasom 
glaeerade. Understundom bar man sett bafvet ifran att 
vara istritt jni en balftimma blitVa sit njipfyldt med fran 
djnjiet kommande issiirja, att en bat endast med yttersta 
miida knnnat koninia frani. Beriittelserna baroin fran manga 
andra stiillen vid vestra kiisten lyda pa sainina siitt, endast 
med nagra olikbeter i detaljerna. Fiskrarne antaga, att 
den s. k. bottenisen i allmanbet ocb vanligast ieke bildas 
sardeles djnpt under vattenytan. 8asom bevis derpa an- 
fiires, att oni frusen bsk nedsankes ])a 12 fots djni) under 
ytan, 'ii])})tinar den vanligen ater. Utom ofvanniunnde lie- 
vis }ia, att isbildningen vid stark kbld kan ske pa mycket 
stdrre djnp, omnanmes, att vid ett tilhalle, da ostron skidle 
tiskas i Gullmarsfjorden, nngefar 500 fot fran land, ipip- 
togs med skrajian is fran bottnen i stiillet fiir ostron. Nagra 
krnstaeeer, som medfiiljde Iran bottnen, voro isbetaekta och 
